SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 	
Csimota Óvoda                         2030 Érd Felső u. 50. 	
 Készítette: Zsidákovits Sándorné Mb. Óvodavezető
Kelt: Érd, 2014.10.01.

20/2012. (VIII.31.) EMMI r. 4. § (1) A nevelési-oktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában (a továbbiakban: SZMSZ) kell meghatározni 
a) a működés rendjét, ezen belül a gyermekeknek, a tanulóknak, az alkalmazottaknak és a vezetőknek a nevelési-oktatási intézményben való benntartózkodásának rendjét, 
b) a pedagógiai munka belső ellenőrzésének rendjét, 
c) a belépés és benntartózkodás rendjét azok részére, akik nem állnak jogviszonyban a nevelési-oktatási intézménnyel, 
d) ha a nevelési-oktatási intézmény tagintézménnyel, intézményegységgel rendelkezik, a tagintézménnyel, intézményegységgel való kapcsolattartás rendjét, 
e) a vezetők és a szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendjét, formáját, továbbá a vezetők közötti feladatmegosztást, a kiadmányozás és a képviselet szabályait, a szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendjét, 
f) az intézményvezető vagy intézményvezető-helyettes akadályoztatása esetén a helyettesítés rendjét, 
g) a vezetők és az iskolaszék, az óvodaszék, a kollégiumi szék, az intézményi tanács, valamint az óvodai, iskolai, kollégiumi szülői szervezet, közösség közötti kapcsolattartás formáját, rendjét, 
h) a nevelőtestület feladatkörébe tartozó ügyek átruházására, továbbá a feladatok ellátásával megbízott beszámolására vonatkozó rendelkezéseket, 
i) a külső kapcsolatok rendszerét, formáját és módját, beleértve a pedagógiai szakszolgálatokkal, a pedagógiai szakmai szolgáltatokkal, a gyermekjóléti szolgálattal, valamint az iskola-egészségügyi ellátást biztosító egészségügyi szolgáltatóval való kapcsolattartást, 
j) az ünnepélyek, megemlékezések rendjét, a hagyományok ápolásával kapcsolatos feladatokat, 
k) a szakmai munkaközösségek együttműködését, kapcsolattartásának rendjét, részvételét a pedagógusok munkájának segítésében, 
l) az alapfokú művészeti iskola kivételével a rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendjét, 
m) az intézményi védő, óvó előírásokat, 
n) bármely rendkívüli esemény esetén szükséges teendőket, 
o) annak meghatározását, hogy hol, milyen időpontban lehet tájékoztatást kérni a pedagógiai programról, 
p) azokat az ügyeket, amelyekben a szülői szervezetet, közösséget az SZMSZ véleményezési joggal ruházza fel, 
q) a nevelési-oktatási intézményben a tanulóval szemben lefolytatásra kerülő fegyelmi eljárás részletes szabályait, 
r) az elektronikus úton előállított papíralapú nyomtatványok hitelesítésének rendjét, 
s) az elektronikus úton előállított, hitelesített és tárolt dokumentumok kezelési rendjét, 
t) az intézményvezető feladat- és hatásköréből leadott feladat- és hatásköröket, munkakörileírás-mintákat, 
u) mindazokat a kérdéseket, amelyek meghatározását jogszabály előírja, továbbá a nevelési-oktatási intézmény működésével összefüggő minden olyan kérdést, amelyet jogszabály rendelkezése alapján készített szabályzatban nem kell, vagy nem lehet szabályozni. 
(2) Az iskola, kollégium SZMSZ-e az (1) bekezdésben foglaltakon kívül 
 
Nkt.43. § (1) A köznevelési intézmény iratkezelési szabályzatában, ha ilyen készítése nem kötelező, a köznevelési intézmény SZMSZ-ének mellékleteként kiadott adatkezelési szabályzatban kell meghatározni az adatkezelés és - továbbítás intézményi rendjét. …Az adatkezelési szabályzat elkészítésénél, módosításánál nevelési-oktatási intézményben a szülői szervezetet és az iskolai, kollégiumi diákönkormányzatot véleményezési jog illeti meg. 

(4) Az SZMSZ-ben meghatározhatók azok a nevelési-oktatási intézmény biztonságos működését garantáló szabályok, amelyek megtartása kötelező az intézmény területén tartózkodó szülőknek, valamint az intézménnyel kapcsolatban nem álló más személyeknek. 
(5) Ha iskolaszék, óvodaszék, kollégiumi szék nem működik, az SZMSZ elfogadásakor az óvodai, iskolai, kollégiumi szülői szervezet, közösség véleményét kell beszerezni. 
Az intézmény OM azonosítója:
	Intézményvezető:

………………………………………
Ph	
Legitimációs eljárás	
Nevelőtestületi elfogadás határozatszáma: 002/2014.(10.01)  
………………………………………
név	Szülői szervezet nevében véleményezte:

……………………………………..
név	
	
Intézményvezetői jóváhagyás határozatszáma: 003/2014.(10.01)  
Ph.

.............................................................................
Intézményvezető aláírása
Fenntartói jóváhagyás határozatszáma amennyiben pénzügyi kihatással bír a fenntartóra: 004/2014.(10.01.)
…………………………………………………
A fenntartó képviseletében
Ph.	
A dokumentum jellege: Nyilvános
Megtalálható az óvoda honlapján: www.csimotaangolovi.hu 	
Hatályos: 2014.10.01- visszavonásig	Érvényes: A kihirdetés napjától visszavonásig	
Verziószám: 01./2014.
Módosított változat:	Készült: 3 példány
Iktatószám: 2014/007	

20/2012. (VIII.31.) EMMI r. 82. § (1) Az óvoda, az iskola és a kollégium a pedagógiai programjának legalább egy példányát oly módon köteles elhelyezni, hogy azt a szülők és a tanulók szabadon megtekinthessék. 
(3) Az SZMSZ-t, a házirendet és a pedagógiai programot a nevelési-oktatási intézmény honlapján, annak hiányában a helyben szokásos módon nyilvánosságra kell hozni. 
(6) Az (1)-(5) bekezdésben meghatározott kérdések SZMSZ-ben történő szabályozásánál az iskolaszéket, óvodaszéket, kollégiumi széket, vagy ha az nem működik, az iskolai, óvodai, kollégiumi szülői szervezetet, közösséget és az iskolai kollégiumi diákönkormányzatot véleményezési jog illeti meg. 

20/2012. (VIII.31.) EMMI r. 129. § (1) Az egészséges életmódra vonatkozó támogató intézményi munkarendben és házirendben előírt szabályok betartása az intézményben mindenki számára kötelező. 
(5) Az óvoda, az iskola, a kollégium SZMSZ-ében kell meghatározni azokat a védő, óvó előírásokat, amelyeket a gyermekeknek, tanulóknak az óvodában, 

20/2012. (VIII.31.) EMMI r. 168. § (1) Az óvoda, iskola, kollégium SZMSZ-ében kell meghatározni a nevelési-oktatási intézmény vezetőinek, pedagógusainak, valamint más alkalmazottainak feladatait a tanuló- és gyermekbalesetek megelőzésében és a baleset esetén (intézményi védő, óvó előírások). 

20/2012. (VIII.31.) EMMI r. 188. § (1) A nevelési-oktatási intézmény vezetője, beleértve a tagintézmény, az intézményegység vezetőjét is - az SZMSZ-ben foglaltak szerint - köteles gondoskodni arról, hogy ő vagy helyettesének akadályoztatása esetén a vezetői, vezetőhelyettesi feladatokat ellássák. 
(2) Ha a nevelési-oktatási intézménynek - bármely oknál fogva - nincs vezetője vagy a vezető a feladatokat akadályoztatása okán nem tudja ellátni, a vezetési feladatok ellátását az SZMSZ-ben meghatározottak szerint kell biztosítani. 
 
20/2012. (VIII.31.) EMMI r. 2. melléklet
JEGYZÉK a nevelési-oktatási intézmények kötelező (minimális) eszközeiről és felszereléséről 
Az e mellékletben előírt minimum követelmények teljesülésével a pedagógus - az óvoda, iskola SZMSZ-ében, házirendjében meghatározott - védő, óvó előírások figyelembevételével viheti be az óvodai foglalkozásokra, az iskolai tanórákra az általa készített, használt pedagógiai eszközöket. 

	

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK, Legitimációs eljárás	3

1. A Szervezeti és Működési Szabályzat célja	3
2. A z SZMSZ hatálya	4
3. A z SZMSZ jogszabályi alapjai	3

4. A z SZMSZ hatályba lépése	4
5. A z SZMSZ személyi hatálya	4
6. A z SZMSZ felülvizsgálatának rendje	4

I. AZ INTÉZMÉNY ADATAI	5

II. AZ INTÉZMÉNY SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE, STRUKTÚRÁJA	6

III. A NEVELÉSI- OKTATÁSI INTÉZMÉNYRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK	7

1.  A működés rendje- általános szabályok	9
2. A vezetők nevelési- oktatási intézményben való benntartózkodásának rendje	10
3. A vezetők közötti feladatmegosztás	11

4. A helyettesítés rendje	12
5. A vezetők és a szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendje, formája, a szervezeti egységek közötti
kapcsolattartás rendje	12

6. A vezető és a szülői közösség közötti kapcsolattartás formája	16
7. Az intézményi dokumentumok nyilvánosságával kapcsolatos rendelkezések-	A z intézmény mű ködési
alapdokumentu mai, közzétételi lista	17

8. Külső kapcsolatok rendszere, formája, módja	18
9. Belső ellenőrzés rendje, a pedagógiai munka belső ellenőrzési rendje	20
10. Belépés és benntartózkodás rendje azok részére, akik nem állnak jogviszonyban a nevelési- oktatási

intézménnyel	22
11.Az intézményi védő, óvó előírások	22
12. A rendkívüli esemény, bombariadó esetén szükséges teendők	26

13. A rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendje	27
14. Az ünnepélyek, megemlékezések rendje, a hagyományok ápolásával kapcsolatos feladatok	27
15. Ügyintézés rendje	28

IV. Tájékoztatás a Pedagógiai program, a Szervezeti és Működési Szabályzat és a Házirend elhelyezéséről………………...29 
V. Egyebek……………………………………………………………………………………………………………………..29
VI.ZÁRÓRENDELKEZÉSEK…………………………………………………………………………………….……30 
VII. LEGITIMÁCIÓS ZÁRADÉK……………………………………………………………………………………..31

MELLÉKLETEK,Munkaköri leírások…………………………………………………………..……………………...32

BEVEZETŐ

A Nemzeti Köznevelésről szóló 2011.évi CXC Törvény 25§-a alapján az Óvoda „működésére”, belső és külső kapcsolataira vonatkozó rendelkezéseket, Szervezeti és működési Szabályzat határozza meg. „ Nkt.25§(1).

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.  A Szervezeti és Működési Szabályzat célja

Meghatározza az Óvoda, mint közoktatási intézmény szervezeti felépítését, az intézményi működés belső rendjét, a belső és külső kapcsolatokra vonatkozó megállapításokat és mindazon rendelkezéseket, amelyeket jogszabály nem utal más hatáskörbe.

Továbbá az intézmény jogszerű működésének biztosítása, a zavartalan működés garantálása, a gyermeki jogok érvényesülése, a szülők, gyermekek és pedagógusok közötti kapcsolat erősítése, az intézményi működés demokratikus rendjének garantálása.

2.  Az SZMSZ jogszabályi alapja

•	2011.CXC. Törvény a nemzeti köznevelésről. (Nkt.) 

•	2012. évi CXXIV. Törvény a nemzeti köznevelésről szóló 2011. törvény módosításáról 
•	A közoktatásról szóló, többször módosított 1993. évi LXXIX. Tv. (Ktv.), 

•	2011. évi CXCV. törvény az államháztartásról. 

•	20/2012.(VIII.31) EMMI rendelete a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról. 

•	229/2012 (VIII.28.) kormányrendelet, a nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról. 

•	32/2012 (X.8) EMMI rendelet a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelési irányelvei. 

Kapcsolódó törvények:
•	2012.évi I. törvény a munka törvénykönyvéről 

•	nemzetiségi óvodai nevelésének irányelvei. 
•	A Munka Törvénykönyve 1992. évi XXII. tv. (Mt.) és annak módosításai, 

•	A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXII. tv. (Kjt.) és annak módosításai, 

•	138/1992. (X.8.) Kormányrendelet (R) és módosításai, 

•	11/1994. évi (VI.8.) MKM. Rendelet és annak módosításai a nevelési-oktatási intézmények működéséről, 

•	1997.évi XXXI Törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, 
•	26/1997.(IX.3.) NM rendelet az iskola egészségügyi ellátásról, 

•	14/1994.(VI.24.) MKM rendelet és annak módosításai a képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról, 

•	1999.évi XLII. Törvény 4.§ (7) bekezdés a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának szabályairól. 

•	A költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26) kormányrendelet. 

•	A katasztrófák elleni védekezésről szóló 37/2001. (X.12.) OM rendelet. 

3.  Az SZMSZ hatálya

3.1. Az SZMSZ személyi hatálya kiterjed a:

•	az óvodába járó gyermekek közösségére, 

•	a gyermekek szülei, törvényes képviselőire 
•	a nevelőtestületre, 

•	az intézményvezetőre, 
•	a nevelőmunkát segítőkre, 
•	Az intézménnyel jogviszonyban nem álló, de az intézmény területén munkát végzőkre, illetve azokra, akik részt vesznek az óvoda feladatainak megvalósításában.

•	az óvodával kapcsolatba állókra (szakszolgálatok szakemberei, Eü. vizsgálatokat végzők) 
•	a nevelési időn kívül nyújtott szolgáltatókra. 
•	A szülőkre (azokon a területeken, ahol érintettek). 

Az SZMSZ-ben foglalt rendelkezéseket azok is kötelesek megtartani, akik az intézménnyel kapcsolatba kerülnek, valamint igénybe veszik szolgáltatásait. 
3.2. Az SZMSZ területi hatálya kiterjed:
•	Az óvoda területére.
•	Az óvoda által szervezett - a nevelési program végrehajtásához kapcsolódó - óvodán kívüli programokra.
Az intézmény képviselete szerinti alkalmaira, külső kapcsolati alkalmaira.
3.3. Az SZMSZ időbeli hatálya: 
•	Az SZMSZ az intézményvezető jóváhagyásával lép hatályba a kihirdetés napján és határozatlan időre szól. 
•	Ezzel egy időben hatályát veszti a .................. számon a fenntartó által jóváhagyott SZMSZ.

4.  Az SZMSZ hatálybalépése

Az SZMSZ 2014 Október 1-én lép hatályba és határozatlan időre szól. Módosítására akkor kerül sor, ha a fenti jogszabályokban a szervezeti és működési tekintetben változás áll be, illetve ha a szülők, vagy a nevelőtestület minősített többséggel erre javaslatot tesz. A módosítás alkalmával az eljárási rendet a Ktv. 40. §. határozza meg. A hatálybalépéssel egyidejűleg hatályon kívül helyeződik az óvoda korábbi SZMSZ-e.

Az SZMSZ nyilvános (Nkt.25§(4). Megtekinthető: www.csimotaangolovi.hu

5.  Az SZMSZ felülvizsgálatának rendje
Felülvizsgálata: 
•	évenként, illetve jogszabályváltozásnak megfelelően.
•	ha az óvoda működési rendjében változás történik 

    Módosítása: 
•	Módosítására akkor kerül sor, ha a fenti jogszabályokban a szervezeti és működési tekintetben változás áll be,
•	az intézményvezető hatásköre,  
•	illetve ha a szülők, vagy a nevelőtestület minősített többséggel erre javaslatot tesz. 
•	A módosítás alkalmával az eljárási rendet a Ktv. 40. §. határozza meg. 
•	A hatálybalépéssel egyidejűleg hatályon kívül helyeződik az óvoda korábbi SZMSZ-e.

I.	Az Intézmény adatai 

1.	Az irányító és fenntartó szerv neve, székhelye:  Csimota Óvoda Nonprofit Kft. 

		          2030 Érd Felső u. 50.	
Az intézmény típusa:		Óvoda		
			
2. Székhelye:		2030 Érd Felső u. 50.	
Címe:		Csimota Óvoda	
3. Telephely:		2030 Érd Felső u. 52.	
Címe:		Csimota Óvoda	
4.Alapító okirat hatályba lépése:	2014/001, Csimota Óvoda Nonprofit Kft.	
képviselőtestület, hatályba lépés:	2014. május.19.	
5. A költségvetési szerv által ellátott alaptevékenység:	Óvodai nevelés,	
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. Törvény 4. § -a szerinti óvodai nevelés	
	
6.Az Államháztartási szakágazat besorolása:	091110 Óvodai nevelés, ellátás
091140 Óvodai nevelés, ellátás működtetési feladatai
096010 Óvodai intézményi étkeztetés	
7.  Az  alaptevékenységek	szakfeladat  szerinti  besorolása:  	
			
8. Illetékessége, működési kör:		Pest- és Fejér megye és Budapest közigazgatási területe	
9. Vállalkozási és kisegítő tevékenysége:		nem folytat	

10. Gazdálkodási besorolása:	
Nem önállóan gazdálkodó költségvetési szerv. 
Közhasznú tevékenységet folytat.	
	Pénzügyi gazdálkodási   feladatait   az   önállóan   működő    	
	Csimota Óvoda Nonprofit Kft. (2030 Érd Felső u. 50.)                   látja el.	
		
11. Az évfolyamok száma:	1- 4 nevelési év		

12. A költségvetési szerv vagyon feletti rendelkezés joga: A költségvetési szerv vagyon feletti rendelkezési jogát Kocsola Község Önkormányzata a mindenkori hatályos rendeletei szerint gyakorolja.

Az intézmény hivatalos bélyegzőinek lenyomata:

„Hosszú bélyegző: Az óvoda neve, címe	Körbélyegző: Középen címer, körben az óvoda neve, címe	

		

II. Az intézmény szervezeti felépítése, struktúrája

Óvoda

Vezető

Nevelőtestület

Pedagógiai munkát segítők,
Dajkák, Karbantartó, Konyhás

Az intézmény élén a nevelőtestület vezetőjeként az óvodavezető áll, aki az intézmény egyszemélyi felelőse. Magasabb vezető beosztású közalkalmazott. Munkáját a magasabb jogszabályok, a fenntartó, valamint az óvoda belső szabályzatai által előírtak szerint végzi. Megbízatása a magasabb jogszabályokban megfogalmazott módon és időtartamra történik, visszavonásig érvényes. Feladatait a vezető helyettes közreműködésével látja el. Munkaköri leírását a fenntartó készíti el. 

 Az óvodavezető közvetlen munkatársai közé tartoznak a közalkalmazottak, és egyéb kisegítő alkalmazottak.

III. A nevelési- oktatási intézmény működésére vonatkozó szabályok

1. A működés rendje - általános szabályok

A nevelési év rendjét az óvodai munkaterv határozza meg.

Az intézmény dolgozóinak munkarendje:

	Munka idő/hét	Kötelező/kötetlen óra	
			
Óvodapedagógusok	40 óra	32/8 óra	
			
Dajkák	40 óra	-	
			
Konyhai dolgozó	40óra	-	
			
Karbantartó	40 óra	-	
			
Óvodavezető	40 óra	12 óra	

Napi munkarendet a mindenkori éves munkaterv melléklete tartalmazza.
  Az alkalmazottak munkaidő nyilvántartásának dokumentálását a mindenkori jelenléti ív napi aláírása biztosítja.
A munkaköri leírás személyre szólóan magába foglalja a munkavégzés feladatait, szabályait. Az alkalmazott a tudomásulvételét aláírásával igazolja.

A nevelési év rendjét az óvodai munkaterv határozza meg.
Az óvodai nevelés év rendjében meg kell határozni:

•	az óvodai nevelés nélküli munkanapok időpontját, felhasználását, 
•	nyári zárva tartás időtartamát, 

•	a megemlékezések, a nemzeti, az óvodai ünnepek időpontját, 
•	a nevelőtestületi értekezletek időpontját. 
•	az intézmény bemutatkozását szolgáló pedagógiai célú óvodai nyílt nap tervezett időpontját.

Napirend

Az óvodában a napirendet úgy kell kialakítani, hogy a szülők –a házirendben szabályozottak szerint- gyermeküket az óvodai tevékenység zavarása nélkül az intézménybe behozhassák, illetve hazavihessék. (lásd: Csoportnapló)

 Óvodai zárások:
•	A nyári zárva tartás időpontjáról legkésőbb az adott év február 15- ig értesítendő a szülő.

•	Nevelés nélküli munkanapot nevelési évenként legfeljebb 5 alkalommal vehet igénybe a nevelőtestület, melyet nevelési értekezletek, illetve továbbképzés céljára használ fel. Erről a szülők jogszabályban előírtak szerint tájékoztatást kapnak 7. nappal a nevelés nélküli munkanap előtt írásban a csoportunk hirdetőtábláin és lehetőség szerint szóban is.

  A nevelés nélküli munkanapokon biztosított ügyeleti ellátásra vonatkozó szülői igényeket   írásban - a zárva tartás előtt 2 héttel - az óvoda vezetőnek kell benyújtani.
A nyári zárva tartás ideje alatt a fenntartó által megállapított napokon 9-11 óráig a hivatalos ügyek intézésére ügyeletet kell tartani.
Az ügyeleti beosztást a szabadságok figyelembevételével az óvodavezető készíti el.
Az óvodai nevelés nélküli munkanapokon, szükség esetén gondoskodni kell a gyermekek felügyeletéről.

A nevelés nélküli munkanapok, valamint az ünnepek időpontjáról az első szülői értekezleten tájékoztatást kell adni, valamint minden csoport faliújságján szeptemberben ki kell függeszteni és az óvoda honlapjára, valamint a KIR rendszer közzétételi listájában meg kell jeleníteni. A megvalósulás ellenőrzéséért az óvodavezető helyettes a felelős. 
A gyermekek fogadása, a nyitva tartás rendje

Az óvoda nyitva tartását az éves munkaterv és a házirend tartalmazza. Változtatása a fenntartó engedélyéhez kötött. Az óvoda hétfőtől péntekig tartó ötnapos munkarenddel, egész éven át folyamatosan működik. Üzemeltetése a fenntartó által meghatározott nyári zárva tartás alatt, esetenként karácsony és újév között szünetel.

A nyitvatartási idő napi 8 óra, reggel 8.00 órától, délután 16.00 óráig fogad gyermeket az intézmény.
Az óvodában dolgozó pedagógusok és dajkák váltott műszakban dolgoznak.

Az óvodát reggel a dajka nyitja. A helyi adottságokból adódóan reggel 8 órakor. A gyermekek érkezésének és elvitelének módját a Házirend szabályozza.

Az intézmény fent szabályozott időponttól esetenként eltérő nyitva tartására (előzetes kérelem alapján) az intézmény vezetője adhat engedélyt.

Pedagógus hiányzás

Pedagógus hiányzás esetén túlmunka szervezésével a gyermekek felügyeletét és szakszerű fejlesztését, belső munkaszervezéssel az óvoda bármely pedagógusa átveheti a hiányzó pedagógus feladatait.

Óvodai felvétel, átvétel, óvodai elhelyezés
Nkt 8.§ -a szerint.

(1) Az óvoda a gyermek három éves korától a tankötelezettség kezdetéig nevelő intézmény. Az óvoda felveheti azt a gyermeket is, aki a harmadik életévét a felvételétől számított fél éven belül betölti, feltéve, hogy minden három éves és annál idősebb gyermek óvodai felvételi kérelme teljesíthető.

Az óvodába a gyermekek felvétele, átvétele jelentkezés alapján történik. Az óvodai jelentkezések idejét és módját a fenntartó határozza meg, az adott év március 1. és április 30.-a közötti időszakban. Az óvoda a határidő előtt legalább harminc nappal köteles a jelentkezés időpontját nyilvánosságra hozni. Az óvodába az a gyermek vehető fel, aki betöltötte a harmadik életévét.

A szülő gyermeke óvodai átvételét bármikor kérheti. Az újonnan jelentkező gyermekek fogadása az óvodai nevelési évben folyamatosan történik. A jelentkezés az óvodában történik. A gyermekek óvodai felvételéről, átvételéről az óvodavezető dönt.

Az óvodai felvétel kötelező eseteit a Nkt.6. §-nak alárendelve teljesítjük.

Az óvodába felvett gyermekek csoportba való beosztásáról az óvodavezető dönt a szülők és az óvodapedagógusok véleményének figyelembevételével.

Az újonnan jelentkező gyermekek fogadása az óvodai nevelési év első napjától folyamatosan történik. (szeptember 1.)

Az óvodai elhelyezés megszűnésére vonatkozó rendelkezések

Az óvodai elhelyezés megszűnik, ha:
•	A gyermeket másik óvoda átvette, az átvétel napján. 

•	Fizetési hátralék esetén, a szülő eredménytelen felszólítása és a gyermek szociális helyzetének vizsgálata után- kivéve, ha a gyermeket nem gyámhatósági intézkedés következtében vették fel, nem hátrányos helyzetű és nem 5. életévét betöltött. 

•	A gyermeket felvették az iskolába, a nevelési év utolsó napján. 

•	A gyermek a jogszabályban meghatározottnál igazolatlanul többet van távol az óvodai foglalkozásokról- kivéve, ha a gyermeket nem gyámhatósági intézkedés következtében vettek fel, nem hátrányos helyzetű és nem 5. életévét betöltött. 

•	A gyermeket nem vették fel az iskolába, annak a nevelési évnek az utolsó napján, amelyben a nyolcadik életévét betöltötte. 

•	Az elhelyezés megszűnhet akkor is, ha kiderül, hogy a gyermek nem óvodaérett és e döntésben külső szakemberek is részt vesznek. 

Egyéb, a működés rendjére vonatkozó általános rendelkezések

Az óvoda helyiségeit más, nem nevelési célra átengedni nem lehetséges.

Az óvoda konyhájában csak egészségügyi kiskönyvvel rendelkező személy léphet be.

Az óvoda konyhájában a teljes leltárkészletért az élelmezésvezető, a szakács és minden konyhai dolgozó anyagi felelősséggel tartozik.

Az óvoda helyiségeiben, területén párt, politikai célú mozgalom, vagy párthoz kötődő szervezet nem működhet, továbbá az alatt az idő alatt, amíg az óvoda ellátja a gyermekek felügyeletét párt, vagy párthoz kötődő szervezettel kapcsolatba hozható politikai célú tevékenység nem folytatható.

Az óvoda helyiségeinek használói felelősek:

•	az óvoda tulajdonának megóvásáért, védelméért, 
•	az óvoda rendjének, tisztaságának megőrzéséért, 

A karbantartó a munkájával kapcsolatos eszközökért tartozik anyagi felelősséggel. Az utolsóként távozó dolgozó felelős az épület bezárásáért.

Az óvoda minden alkalmazottja köteles az általa észlelt rendkívüli eseményt közvetlen felettesének jelenteni.

Az óvoda alkalmazottai munkából való rendkívüli távolmaradását, annak okát lehetőleg előző nap, de legkésőbb az adott munkanapon reggel 8 óráig köteles jelenteni az intézmény vezetőjének vagy helyettesének.

A mobiltelefon használata munkaidőben korlátozott, nem zavarhatja a munkavégzést. A dolgozók a gyermekcsoportban a mobiltelefont nem használhatják.
Az óvoda egész területén, valamint az óvoda 5 méteres körzetében tilos a dohányzás.

Minden dolgozónak érvényes foglalkozás –egészségügyi vizsgálattal kell rendelkeznie. A munkaköri orvosi alkalmassági vizsgálatokról az óvodavezető vezet nyilvántartást.

A csoportszobákban a szülő csak az engedélyezett alkalommal tartózkodhat /beszoktatás, ünnepély, közös tevékenységek, stb./.

Az óvoda épületében az óvodai dolgozókon és a gyermekeken kívül csak a hivatalos ügyek intézői tartózkodhatnak.

Az óvoda berendezéseit, felszereléseit csak az óvodavezető engedélyével lehet az óvodából elvinni átvételi elismervény ellenében.

2. A vezetők nevelési-oktatási intézményben való benntartózkodásának rendje

Az óvoda teljes nyitva tartási ideje alatt az óvodavezető, illetve az óvodavezető helyettes, tartózkodnak, a munkaidő beosztás szerint. A munkaidő beosztást az éves munkaterv tartalmazza.

Amennyiben az óvodavezető, az óvodavezető helyettes, rendkívüli, előre nem látható ok miatt nem tud az intézményben tartózkodni, távollétükben a rangidős óvodapedagógus (az intézményben legrégebben dolgozó) hozhat döntést az esetleg szükséges intézkedések megtételére.

3. A vezetők közötti feladatmegosztás

3.1 Az óvodavezető és feladatköre:

Az óvoda élén az óvodavezető áll a Ktv. 54 §. alapján, aki az intézmény egyszemélyi felelős vezetője.

Az óvoda vezetője felelős az intézmény szakszerű és törvényes működéséért.

Az óvodavezető jogkörét, felelősségét feladatait a közoktatási törvény, az óvoda belső szabályzatai, valamint a fenntartó határozza meg.

3.2.Az óvodavezető felelős:

•	az intézmény szakszerű és törvényes működéséért, 

•	a takarékos gazdálkodásért, az óvoda gazdálkodási feladatainak megszervezéséért, működtetéséért, ellenőrzéséért, 

•	a pedagógiai munkáért, 

•	a gyermekvédelmi feladatok megszervezéséért és ellátásáért, a nevelőmunka egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséért, 

•	a gyermekbalesetek megelőzéséért, 
•	a gyermekek rendszeres egészségügyi vizsgálatának megszervezéséért, 

•	a pedagógusi középtávú továbbképzési program, valamint az éves beiskolázási terv elkészítéséért, 

•	a pedagógusok továbbképzésének megszervezéséért, 

•	az intézmény ellenőrzési, mérési, értékelési és minőségirányítási rendszerének működéséért. 

3. Az óvodavezető feladata:       [Áht.13§(1)f-h)] Nkt.69.§(1)-(4) és Nkt.30.§ (5)

•	a nevelőtestület vezetése 

•	a nevelőtestületi értekezlet és az alkalmazotti közösség értekezletének előkészítése, vezetése 

•	a döntések (állásfoglalások) végrehajtásának megszervezése és ellenőrzése, 
•	a nevelőmunka irányítása és ellenőrzése, 

•	a nemzeti és óvodai ünnepek munkarendhez igazodó, méltó megünneplése 

•	a rendelkezésre álló költségvetés alapján az intézmény működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítása, 

•	a munkavállaló érdekképviseleti szervekkel, a szülői szervezettel való együttműködés, 

•	a kötelezettségvállalási, munkáltatói és kiadmányozási jogkör gyakorlása, 

•	      az intézmény működésével kapcsolatban minden olyan ügyben való döntés, amelyet      jogszabály vagy kollektív szerződés (közalkalmazotti szabályzat) nem utal más hatáskörbe, 

•	         a jogszabályban előírt egyeztetési kötelezettség betartása a közalkalmazottak foglalkoztatására, élet- és munkakörülményeire vonatkozó kérdésekben, 

•	az intézmény külső szervek előtti teljes képviselete azon lehetőség figyelembevételével, hogy a képviseletre meghatározott ügyekben eseti, vagy állandó megbízást adhat, 
·	  a jogszabályok által a vezető hatáskörébe utalt – és át nem ruházott feladatok ellátása,

•	   ésszerű, takarékos gazdálkodás megszervezése. 

3.4. Az intézményvezető kizárólagos jog és hatásköre a munkáltatói, a kötelezettségvállalási és az utalványozási jogkör.
•	Felelőssége kiterjed a munkaköri leírásban található feladatkörre.
•	Írásbeli beszámolási kötelezettsége nevelési évente kiterjed a fenntartó felé:
•	az intézmény egész működésére: gazdasági (elemi költségvetés, beszámoló), tanügyi, működtetési, pedagógiai, munkáltatói tevékenységére
•	a belső ellenőrzések, értékelések, adatszolgáltatások tapasztalataira
•	Képviseleti joga: az intézmény, mint jogi személy teljes körű képviselete
3.5. Az intézmény képviselőjeként történő eljárás rendje
•	Hatáskörök átruházása
•	A vezető képviselet jogkörét az alábbi esetekben ruházhatja át: betegség, tartós távollét, vagy más akadályoztatása esetén kivéve, ha a fenntartó másként nem rendelkezik.
•	Az egyes vezetők a fenntartó előtt az adott területük ügyében jogosultak külön felhatalmazás nélkül is képviselni az intézményt.

Az óvoda vezetője egyszemélyi felelősségének érvényesülése mellett a következő hatásköröket ruházza át:

•	A munkáltatói jogköréből
•	a nevelőmunkát közvetlenül segítő és az egyéb feladatot ellátó alkalmazottak közvetlen irányítását, munkájuk szervezését és ellenőrzését az óvodavezető helyettesre
3.6. A kiadmányozás eljárásrendje
Külső szervhez vagy személyhez küldendő iratot kiadmányként csak a jelen SZMSZ - ben meghatározott kiadmányozási joggal rendelkező személy írhat alá. A kiadmányozási jog az ügyben történő érdemi döntésre ad felhatalmazást. A kiadmányozási jog jogosultja az óvoda vezetője.
Az óvodavezető kiadmányozási jogát átruházhatja, az átruházott kiadmányozási jogot visszavonhatja. Az átruházott jogkör tovább nem ruházható. A kiadmányozási jog átruházása nem érinti a hatáskör jogosultjának személyét és személyes felelősségét. Az óvoda vezetője külön utasításban vagy szabályzatban kiadmányozási jogot biztosíthat ügyintézőnek és vezetőnek is.
3.7. Az óvodavezető kiadmányozza az óvoda egésze tekintetében:
•	az óvoda működését megállapító szabályzatokat, vezetői intézkedéseket,
•	a fenntartót érintő, az intézmény nevében kiadott leveleket,
•	a szakigazgatási és szakhatósági szervek, a központi államigazgatási szervek területi szervei, valamint a bíróságok és ügyészségek vezetői részére címzett iratokat,
•	a munkáltatói, kötelezettségvállalási és utalványozási jogkörrel összefüggő döntések iratait,
•	óvodai beszámolókat, munkaterveket, éves ellenőrzési terveket és értékelések dokumentumait,
•	az intézményi költségvetéseket és költségvetési beszámolókat,
•	az előirányzat-módosításokat,
•	mindazon iratokat, melyek az óvoda egészét érintik,
•	a helyi és országgyűlési képviselők megkeresésével összefüggő iratokat,
•	a rendszeres statisztikai jelentéseket, 
•	mindazokat az iratokat, amelyekben a kiadmányozás jogát magának tartotta fenn.

3.8. Az óvodavezető- helyettes kiadmányozza:
•	a megkeresésekre, egyéb beadványokra adott válaszleveleket, valamint egyéb kiadmányokat, amennyiben azok kiadmányozását az óvodavezető nem tartotta fenn, és arra más nem kapott felhatalmazást,
•	a feladatkörébe tartozó ügyekben a megkeresésekre, egyéb beadványokra adandó válaszlevelek előkészítése során hozott közbenső intézkedéseket, megkereséseket, amennyiben, azok kiadmányozását a vezető nem tartotta fenn, és arra más nem kapott felhatalmazást

Az óvodavezető - helyettes feladatait a munkaköri leírás határozza meg, valamint az óvodavezető közvetlen irányítása alapján végzi.
•	Felelőssége kiterjed a munkaköri leírásban található feladatkörre.
•	Írásbeli beszámolási kötelezettsége nevelési évente kétszer kiterjed:
•	a munkaköri leírásában szabályozott feladatok végrehajtására 
•	a belső ellenőrzések tapasztalataira
•	az intézményt érintő megoldandó problémák jelzésére
•	Képviseleti joga: a helyettesítési rend szerint és az óvodavezető megbízása alapján képviseli az intézményt külső szervek előtt. 
•	Kiadmányozási joga: jelen szabályzat rendelkezései alapján
A nevelőtestület
Az intézmény nevelőtestületét a nevelési intézményben közalkalmazotti jogviszony, munkaviszony keretében pedagógus-munkakörben, valamint a felsőfokú végzettséggel rendelkező, nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottak közössége alkotja. A nevelőtestület határozza meg alapvetően az intézmény tartalmi munkáját. A munkavégzéssel kapcsolatos jogaikat és kötelességeiket, a köznevelési törvény és végrehajtási rendeletei, a munka törvénykönyve és a közalkalmazotti törvény szabályozza
•	A nevelőtestület működésére vonatkozó általános szabályok
•	A nevelőtestület jogállását, döntési, véleményezési és javaslattételi jogkörét az Nkt. 70. §.§-(2), valamint annak végrehajtási rendelete határozza meg.
•	A nevelőtestület véleményező és javaslattételi jogkörrel rendelkezik minden, az intézményt érintő ügyben.
•	A nevelőtestület döntési jogköre:
a) a pedagógiai program elfogadása,
b) az SZMSZ elfogadása,
c) az éves munkaterv elfogadása,
d) az óvoda munkáját átfogó elemzések, értékelések, beszámolók elfogadása,
e) a továbbképzési program elfogadása,
f) a nevelőtestület képviseletében eljáró pedagógus kiválasztása,
g) a házirend elfogadása,
j) az intézményvezetői pályázathoz készített vezetési programmal összefüggő szakmai vélemény kialakítása,
k) jogszabályban meghatározott más ügyekben
A nevelőtestületi, alkalmazotti értekezletekről lényegkiemelő, emlékeztető jegyzőkönyv készül, mely tartalmazza:
•	a helyet, időt, az értekezlet napirendi pontjait, a jegyzőkönyvezető és hitelesítők nevét
•	a jelenlévők nevét, számát
•	az igazoltan, illetve igazolatlanul távollévők nevét
•	a meghívottak nevét
•	a jelenlévők hozzászólását
•	a módosító javaslatok egyenkénti megszavaztatását
•	a határozat elfogadásának szavazási arányát
A jegyzőkönyvet az értekezletet követő három munkanapon belül el kell készíteni. A jegyzőkönyvet az intézményvezető, a jegyzőkönyvvezető és a nevelőtestületi tagok közül két hitelesítő írja alá. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell a napirendi pontokat rögzítő jelenléti ívet, melyet a jegyzőkönyvet aláírók hitelesítenek.
A nevelőtestület akkor határozatképes, ha tagjainak több mint fele jelen van. Döntéseit és határozatait - kivéve jogszabályban meghatározott titkos szavazás esetén – nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza.
A nevelőtestület tagjai az óvodapedagógusok
Felettük az általános munkáltatói jogokat az intézményvezető gyakorolja. Jogszabályokban megfogalmazott és saját területüket érintő kérdésekben véleményezési és javaslattevő jogkörrel rendelkező közösséget alkotnak. Csoportonként két óvodapedagógus dolgozik heti váltásban. Közvetlen felettese az óvodavezető.
•	Heti kötelező óraszám: 32 óra, heti munkaidő 40 óra.
•	Feladata: Az Nkt. 62. § (1) bekezdésében megfogalmazottakon túl:
•	Felkészül a foglalkozások megtartására, elvégzi az előkészítésükkel kapcsolatos pedagógiai feladatokat. 
•	Az érvényes intézményi pedagógiai programnak, a munkaközösség vezetők iránymutatásainak megfelelően, felelőséggel és önállóan, saját módszerei és a munkaközösség - vezető által ellenőrzött, valamint a vezető által augusztus 30-ig jóváhagyott saját ütemterve szerint nevel.
•	Az éves ütemtervben leírt foglalkozások megtartása kötelező. 
•	Szakmai autonómiája, hogy a szakmai munkaközösség által megfogalmazott és a nevelőtestület által elfogadott ütemtervi kereteken felül szabadon választja meg a foglalkozásokhoz a módszereket és szakmai anyagot.
•	Minden nevelési év első szülői értekezletén a szülőkkel ismerteti a gyermekek értékelési rendszerét, majd évente kétszer (január, május) írásban is értékeli a gyermekeket és azt ismerteti a szülőkkel.
•	Menedzseli a tehetséges gyermekeket. Ha erre valamilyen oknál fogva nem képes, ezt megbeszéli az intézményvezetővel.
•	Különös gondot fordít a hátrányos helyzetű gyermekek felzárkóztatására.
•	Évente elkészíti, felülvizsgálja a munkájához szükséges eszközök jegyzékét, a hiányt és az amortizációt jelenti az intézményvezetőnek.
•	Csoportjában működteti a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszert.
•	Csoportjában elvégzi az egészséges és biztonságos intézményi működtetéssel kapcsolatos feladatokat.
•	Munkájához szükséges ismeretek megszerzését folyamatos önképzéssel gazdagítja.
•	Adminisztrációs tevékenységéhez az informatikai eszközök használatának képességét folyamatosan fejleszti.
•	A napi nevelőmunkájához szükséges jogszabályokat folyamatosan figyeli és azokat megfelelően alkalmazza.

•	Adminisztratív teendők ellátása:
•	minden foglalkozásról a csoportnapló vezetése
•	a felvételi és hiányzási napló naprakész vezetése
•	a gyermekek hiányzásainak igazolására szóló bizonylatok dokumentálása
•	vezeti a gyermek fejlődését nyomon követő dokumentációt, a gyermek anamnézisét, valamint a testi (látás, hallás, mozgás), szociális, érzelmi, erkölcsi és értelmi fejlődésével kapcsolatos információkat képességekre, készségekre részleteiben lebontva az óvodai nevelés teljes időszakára kiterjedően
•	a mérések adatainak vezetése, elemzése
•	az intézményvezetés vagy a munkaközösség-vezető kérésére szociometriai, pedagógiai felmérések elvégzése és összegezése
•	statisztikák határidőre történő elkészítése
•	gyermek, szülőjének írásbeli nyilatkozatát beszerzi minden olyan óvodai, döntéshez, amelyből a szülőre fizetési kötelezettség hárul
szülői értekezleteken jegyzőkönyvet készít 
•	az intézményvezetőnek előkészíti a tankötelezettség megállapításához szükséges szakvéleményt
•	Felelőssége: a munkaköri leírásban, illetve az óvoda belső szabályzataiban rá háruló feladatokra, illetve a munkájához leltár szerinti eszközök felelősségére terjed ki.
•	Beszámolási kötelezettsége: Év végén az egész éves teljesítményét kell értékelnie írásban a nevelőtestületnek.

 A nevelőmunkát közvetlenül segítő dolgozók közössége
Felettük az általános munkáltatói jogokat az intézményvezető gyakorolja. Jogszabályokban megfogalmazott és saját területüket érintő kérdésekben véleményezési és javaslattevő jogkörrel rendelkező közösséget alkotnak. Közvetlen felettesük az óvoda vezető-helyettese. 
•	Dajkák 
Feladata:
•	Biztosítja a pedagógiai munkához szükséges higiénés feltételeket. közreműködik a gyermek egész napi gondozásában a környezet rendjének, tisztaságának megteremtésében. ellátja a környezetgondozási és baleset-megelőzési teendőket, kisebb baleseteknél elsősegélyt nyújt. 
•	A biztonságos játék feltételeinek megteremtése, - a játékeszközök kezelése, tisztántartása, - baleset és fertőzésveszély elkerülése
•	Munkáját a gyermek óvodai napirendjéhez igazodva az óvónők irányítása mellett szervezi és végzi. 
•	Segít a gyermekek gondozásában, öltöztetésében, a tisztálkodási teendők ellátásában.
•	Az étkezések kulturált lebonyolításában aktívan közreműködik, segít az ételek kiosztásában, az edények leszedésében.
•	A nyugodt pihenés feltételeinek megteremtéséhez lerakja az ágyakat, ágyneműket, a gyermekek jelének figyelembevételével.
•	A terem szellőztetéséről gondoskodik lefekvés előtt.
•	A játék- és egyéb tevékenységekhez szükséges eszközök előkészítésében közreműködik, az óvónő útmutatásait követve.
•	A gyermek érkezésekor és távozásakor szükség szerint segít az öltözőben.
•	Segíti a nevelőmunkát, a gyermekek szokásrendjének alakulását.
•	Séták, kirándulások alkalmával az óvodapedagógusokat segítve kíséri a gyermek-csoportot, felügyelve a biztonságos közlekedésre.
•	A napközben megbetegedett gyermekeket felügyeli, ápolja, amíg a szülő érte nem jön.
•	A rábízott növények, állatok napi gondozásban részt vesz.
Szakmai követelmények:
Gyermekszerető viselkedésével, személyi gondozottságával, kommunikációs és beszédmintájával hat az óvodás gyermekek fejlődésére. Tiszteli a gyermeket, a szülőt, kapcsolataira a tapintat, az elfogadás jellemző. A tudomására jutott pedagógiai információkat titokként kezeli. A technikai dolgozók a gyermekekről a szülőknek tájékoztatást nem adhatnak. Nevelési kérdésekben az érdeklődő szülőket tapintatosan az óvodapedagógushoz irányítja.
Felelőssége kiterjed a munkaköri leírásban található feladatkörre, továbbá a csoport textíliáival, evőeszközeivel, edényeivel a leltár szerint elszámol, vezeti a csoport törésnaplóját.
Beszámolási kötelezettsége szóban a munkatársi tanévzáró értekezleten.

•	Pedagógiai asszisztens 
•	Felette az általános munkáltatói jogokat az intézményvezető gyakorolja. Munkáját a vezető helyettes által meghatározott munkabeosztás és szabályok betartásával, a mindenkor hatályos jogszabályok szellemében, az SZMSZ és munkaköri leírása alapján végzi.
•	Jogállása
•	Felette az általános munkáltatói jogokat az óvodavezető gyakorolja.
•	Közvetlen felettese a vezető- helyettes.
•	A foglalkozás gyakorlása során előforduló feladatokat jogállásától függően az óvodapedagógus iránymutatása alapján végzi.
•	Beosztása, munkaideje: napi 8 óra, az intézmény aktuális igénye szerint.
•	Főbb tevékenységek:
•	Az intézményben folyó pedagógiai munka segítése:
Köteles gondoskodni a gyermekek testi szükségleteinek ellátásáról, a gyermekek foglalkoztatásáról, fejlődésük optimális segítéséről a pedagógusok iránymutatása szerint.
•	A foglalkozásokon az óvónő irányításával segíti az csoportban folyó munkát, az eszközöket előkészíti, elrakja, segít a csoportszoba átrendezésében, a gyermekek eszközeinek előkészítésében, egyes gyermekeknek egyéni segítséget nyújt, hogy megfelelően tudjanak dolgozni.
•	Ügyel a folyosói rendre, a WC rendeltetésszerű használatára, a kézmosásra, a gyermekek étkezésére. 
•	Részt vesz a reggeli, az ebéd és uzsonnáztatás lebonyolításában.
•	Játék foglalkozásokat önállóan tart.
•	Az udvaron a levegőztetésnél, sétánál segít a gyermekek öltözködésében, az udvari rend megtartásában, játékot kezdeményez.
•	A délutáni pihenő alatt és szabadidejében szemléltető eszközöket készít, azokat karban tartja, előkészíti a következő napokra.
•	Segít a gyermekek hazabocsátásánál.
•	Óvónői útmutatás alapján önállóan egyéni vagy kiscsoportos fejlesztést végez.
•	A megtanult fejlesztő terápiák egyes elemeit a pedagógus útmutatása szerint a gyermekekkel gyakorolja

•	Felelőssége:
•	kiterjed a munkaköri leírásban található feladatkörre, a gondjára bízott gyermekek testi épségéért teljes körű felelősséggel tartozik.

•	Beszámolási kötelezettsége: évente egyszer szóban az óvodavezető-helyettes felé.

Szakmai munkaközösség vezető 

A munkaközösség vezetőjét a nevelőtestület javaslatára az óvodavezető bízza meg határozott időre. Megbízatása határozott időre szól, többször meghosszabbítható.

A szakmai munkaközösség vezető feladatai:

•	a munkaközösség munkájának tervezése, önálló vezetése, 

•	a pedagógiai program és az intézmény éves munkaterve alapján a munkaközösség éves programjának összeállítása, 

•	a  munkaközösség  tevékenységének  irányítása,  a  munkaközösségi  tagok  szakmai 

munkájának ellenőrzése a nevelőtestület által kiemelt területen,
•	belső továbbképzések szervezése, 

•	a  szakirodalom  figyelemmel  kísérése,  az  új  módszerek  felkutatása,  esetenként 

•	számoljon be ezekről a munkaközösség foglalkozásain, 
•	A szakmai munkaközösség képviselete az intézmény vezetősége előtt és külső szakmai fórumokon.

4. A helyettesítés rendje

Az óvodavezető szabadsága, betegsége, hivatalos távolléte, valamint tartós akadályoztatása esetén a teljes vezetői jogkör gyakorlását az óvodavezető-helyettes, mindkettőjük  távolléte esetén pedig, a helyettesítést az azonnali döntést igénylő kérdésekben a vezető által írásban felkért az óvodában dolgozó rangidős (legrégebben ott dolgozó) óvodapedagógus jogosult ellátni és intézkedni.

Kivételt képeznek ez alól azok az ügyek, amelyek azonnali döntést nem igényelnek, illetve amelyek a vezető kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

A helyettesítés további sorrendje: az óvodapedagógusok közül intézkedésre a magasabb fizetési fokozatba tartozó óvónő jogosult.

Intézkedési jogköre a gyermekek biztonságos megóvásával, illetve az intézmény működésével összefüggő azonnali döntést igénylő ügyekre terjed ki.

5. A vezetők és a szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendje, formája, a szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendje.

Az óvoda dolgozói

Az óvoda dolgozóit a közoktatási törvény előírásai alapján megállapított munkakörökre a fenntartó által engedélyezett létszámban az óvodavezető alkalmazza.

Az óvoda dolgozói munkájukat munkaköri leírás alapján végzik. Az óvodában alkalmazottak köre: óvodavezető, óvodapedagógus, pedagógiai munkát közvetlenül segítők: dajkák, udvaros-karbantartó, konyhás.

Az óvodai alkalmazottak (közalkalmazottak) közössége

Az alkalmazotti közösséget az intézményben foglalkoztatott valamennyi dolgozó alkotja.

Az óvodai közalkalmazottak jogait és kötelességeit, juttatásait, valamint az óvodán belüli érdekképviseleti lehetőségeit a magasabb jogszabályok (elsősorban a Munka Törvénykönyve, a Közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény, a Közoktatási törvény.

Az alkalmazotti közösséget véleményezési jog illeti meg az intézmény átszervezésével, feladatának változásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, az intézményvezetői megbízással összefüggő döntésekben.

A véleményezési jog gyakorlásának fóruma az alkalmazotti értekezlet.

A teljes alkalmazotti közösséget az óvodavezető hívja össze minden esetben, amikor ezt jogszabály előírja, vagy az óvoda egész működését érintő kérdések tárgyalására kerül sor. Az alkalmazotti értekezletet a véleményezési jogkörébe tartozó fenntartói döntések előtt kell összehívni. Az értekezlet megtartásához a dolgozóknak legalább 2/3 –os jelenléte szükséges, melyről jegyzőkönyv vagy feljegyzés készül.

Az éves munkatervben rögzítettek alapján a nevelési év folyamán két alkalommal az óvodavezető hívja össze az alkalmazotti értekezletet. Az értekezleteken az óvodavezető tájékoztatja az óvoda dolgozóit az óvodai munkáról és ismerteti a soron következő feladatokat.
Az értekezletekről jegyzőkönyv készül.

A vezető és az alkalmazotti közösség kapcsolattartási rendje

A belső kapcsolattartás általános szabálya, hogy a különböző döntési fórumokra, nevelőtestületi-, alkalmazotti értekezletekre vonatkozó napirendi pontokhoz a döntési, egyetértési, és véleményezési jogot gyakorló közösségek által delegált képviselőt meg kell hívni, és nyilatkozatukat jegyzőkönyvben rögzíteni.

Javaslattételi-, és véleményezési jog illeti meg az óvodánkkal közalkalmazotti jogviszonyban álló minden személyt és közösséget. Az elhangzott javaslatokat és véleményeket a döntés előkészítése során a döntési jogkör gyakorlójának mérlegelnie kell. A döntési jogkör gyakorlójának az írásban kifejtett javaslattal, véleménnyel kapcsolatos álláspontját a javaslattevővel, véleményezővel közölni kell.

Egyetértési jog az intézkedés meghozatalának feltétele. A jogkör gyakorlója az adott kérdésben úgy rendelkezhet, ha a jogszabályok szerint az egyetértésre jogosult személy, vagy közösség az intézkedéssel ténylegesen egyetért.

Döntési jog a rendelkező személy, vagy testület számára kizárólagos intézkedési jog, amelyet jogszabályok biztosítanak. Személyes jogkör esetén a jogkör gyakorlója teljes felelősséggel egy – személyben – testületi jogkör esetén a testület abszolút többsége (50%+1) alapján dönt.

A nevelőtestület

A nevelőtestület az óvoda pedagógusainak közössége, a nevelési-oktatási kérdésekben az intézmény legfontosabb tanácskozó és határozathozó szerve.

A nevelőtestület tagja az óvoda valamennyi pedagógus munkakört betöltő alkalmazottja.

Az óvoda nevelőtestülete a nevelési kérdésekben, az óvodai intézmény működésével kapcsolatos ügyekben, valamint a közoktatási törvényben és más jogszabályban meghatározott kérdésekben döntési, egyébként pedig, véleményező és javaslattevő jogkörrel rendelkezik.

•	A nevelőtestület döntési jogkörébe tartozik 

•	a pedagógiai program és módosításának elfogadása 
•	a szervezeti és működési szabályzat és módosításának elfogadása 
•	az óvoda éves munkatervének véleményezése 
•	a nevelési intézmény munkáját átfogó elemzések, értékelések, beszámolók elfogadása
•	továbbképzési és beiskolázási tervre javaslattétel,és elfogadása 
a nevelőtestület képviseletében eljáró pedagógus kiválasztása 
•	a házirend elfogadása,
•	az   intézményvezetői   pályázathoz   készített   vezetési   programmal   összefüggő

•	szakmai vélemény kialakítása
o	jogszabályban meghatározott egyéb ügyek 
o	esélyegyenlőségi terv elfogadása. 

· A nevelőtestület véleményt nyilváníthat, vagy javaslatot tehet a nevelési intézmény működésével kapcsolatos valamennyi kérdésben. 
Ki kell kérni a nevelőtestület véleményét 
•	az egyes pedagógusok külön megbízásainak elosztása során, 
•	valamint az óvodavezető- helyettes megbízása, illetve megbízás visszavonása előtt,
•	az óvoda költségvetésében szakmai célokra rendelkezésre álló pénzeszközök felhasználásának megtervezésében.

A nevelőtestület hatáskörébe tartozó feladatokat nem ruházhat át, amelyekben döntési kompetenciát gyakorol:
•	a nevelési program elfogadását, 

•	a Szervezeti és Működési Szabályzat elfogadását, 
•	a Házirend elfogadását, 

•	a munkaterv elfogadását, 
•	az óvodára vonatkozó átfogó elemzés elfogadását, 

•	a beszámoló elfogadását illetően.

•	A nevelőtestület értekezletei
•	
A nevelőtestület a nevelési év során rendes és rendkívüli értekezletet tart. 
A nevelőtestület rendes értekezleteit az óvoda éves munkatervében meghatározott napirenddel és időpontokban az óvoda vezetője hívja össze. 
Az óvodavezető a rendkívüli nevelőtestületi értekezlet összehívásánál a napirend három nappal előbb történő kihirdetésével intézkedik.
A nevelőtestület egy nevelési év során az alábbi értekezleteket tartja:

•	Tanévnyitó nevelőtestületi értekezlet,
•	I. félévi nevelőtestületi értekezlet (Január vége-február eleje)
•	Tanévzáró nevelőtestületi értekezlet

Rendkívüli nevelőtestületi értekezlet hívható össze az óvoda lényeges problémáinak megoldására, ha a nevelőtestület tagjainak egyharmada, vagy az óvoda vezetője szükségesnek látják. A rendkívüli nevelőtestületi értekezletet foglalkozási időn kívül a kezdeményezéstől számított nyolc napon belül kell összehívni.

A nevelőtestületi értekezletről jegyzőkönyv készül. (A jegyzőkönyvet az óvodavezető, a jegyzőkönyvvezető és a nevelőtestület által választott két hitelesítő írja alá.)

Jegyzőkönyv: 20/2012. (VIII.31.) EMMI rendelet 85. § (3) és 1. sz. melléklet Irattári terv 8. tételszám, Kötelező elemei: hely, idő, a jelenlévők tételes felsorolása, az ügy megjelölése, az ügyre vonatkozó lényeges megállapítások, az elhangzott nyilatkozatok, a meghozott döntés, a jegyzőkönyv készítőjének és az eljárás során végig jelen lévő alkalmazott aláírása+ jelenléti ív, a fejlécén uaz. szerepel mint a jegyzőkönyvön. 
A magasabb jogszabályokban megfogalmazottak szerint:

A nevelőtestületi értekezlet akkor határozatképes, ha azon tagjainak több mint 2/3 -a jelen van.

A nevelőtestület döntéseit és határozatait, - jogszabályokban meghatározott kivételekkel – nyílt szavazással és egyszerű szótöbbséggel hozza. Titkos szavazás esetén a nevelőtestület szavazatszámláló bizottságot jelöl ki.

A szavazatok egyenlősége esetén az óvodavezető szavazata dönt. A döntések és határozatok az intézmény iratanyagába kerülnek határozati formában.
A nevelőtestület és a szülők

Az óvodavezető az óvoda egészének életéről, az aktuális feladatokról a szülői közösség összejövetelein, a szülői értekezleteken, a csoport öltözőjében elhelyezett hirdetőtáblákon tájékoztatja a szülőket.

Az óvodai csoportok pedagógusai az óvodai csoportok szülői értekezletén, fogadó órákon, vagy a csoport hirdetőtábláján tájékoztatják a szülőket. A tanévben minden csoport legalább 2 szülői értekezletet tart, amelyen az óvónők csoport szinten tájékoztatják a szülőket az óvodai életről.

Szakmai munkaközösségek

A pedagógusok a közös szakmai munkára, annak tervezésére, szervezésére és ellenőrzésére szakmai munkaközösséget hozhatnak létre.

A munkaközösség szakmai, módszertani kérdésekben segítséget ad az intézményben folyó nevelőmunka tervezéséhez, szervezéséhez, ellenőrzéséhez. Működéséről és munkaprogramjáról a szakmai munkaközösség dönt.

A szakmai munkaközösség tagjai közül évenként a munkaközösség saját tevékenységének irányítására és koordinálására munkaközösség vezetőt választanak.
A munkaközösség vezetők az évzáró értekezleten számolnak be az elvégzett munkáról.

Jogköre:
•	meghatározza működésének rendjét, elfogadja a munkatervét, 

•	vezetőjét az óvodavezető bízza meg határozott időre. 
Dönt:

•	működési rendjéről, 
•	a nevelőtestület által átruházott kérdésekről. 

Véleményez szakterületén:
•	a nevelési programot, 

•	Házirendet, 

•	A nevelőmunkát segítő eszközök, szakkönyvek, segédletek kiválasztását. 

Munkaközösségek közötti kapcsolattartás formája:

•	Bemutató foglalkozások 
•	Nevelőtestületi értekezlet 

•	Vezetői értekezlet 

A nevelőtestület átruházása alapján a szakmai munkaközösség az alábbi tevékenységeket folytathatja:

•	fejleszti a szakterület módszertanát, 

•	javaslatot tesz a speciális irányok megválasztására, 
•	szervezi a pedagógusok továbbképzését 

•	támogatja a pályakezdő pedagógusok munkáját, 
•	összehangolja az egységes intézményi követelményrendszert, 

•	végzi a nevelőtestület által átruházott feladatokat, javaslatot tehet a nevelési program módosítására, 

•	a helyi nevelési program célkitűzéseinek megvalósításának támogatása, 

•	az intézményen belüli követelményrendszer és értékrend összehangolása, 
•	a munkaközösségi tagok munkájának segítése, egymás munkájának megismerése, 

•	a nevelőmunkánk hatékonyságának növelése, minőségének fejlesztése, 
•	új módszerek, eljárások kidolgozása, továbbadása. 

6. A vezető és a szülői közösség közötti kapcsolattartás formája

Az óvodaközösség: Az óvoda közösségét az óvoda dolgozói, a szülők és a gyermekek alkotják.

A szülői közösség

Az óvodában a szülők jogaik érvényesítése, illetve kötelességeik teljesítése érdekében szülői közösséget működtetnek.(SZK)

Az óvodai csoportok szülői közösségeit az egy csoportba járó gyermekek szülei alkotják. Minden csoportban külön szülői munkaközösség működik, élükön az elnökkel és az őt segítő tagokkal.

Az elnökkel a vezető és az óvodavezető- helyettes tartják a kapcsolatot. A csoportok szülői közösség kérdéseiket, véleményüket, javaslataikat a csoportokban választott elnök segítségével juttathatják el az óvoda vezetőjéhez.

Az óvoda vezetőjének az óvodai szülői közösség választmányát (vezetőségét), nevelési évenként egy alkalommal össze kell hívnia és tájékoztatást kell adnia az óvoda feladatairól, tevékenységéről.

Az óvodai szülői közösség döntési jogot gyakorol:
•	a saját működési rendjében, 

•	munkatervének megválasztásában, 
•	tisztségviselőinek megválasztásában. 

Az óvodai szülői közösség véleményezési jogot gyakorol az alábbi területeken:

•	az óvodai SZMSZ kialakításában, 
•	a házirend kialakításában, 

•	az éves munkaterv és beszámoló elkészítésekor, 
•	a vezetők és a szülői szervezetek közötti kapcsolattartás módjában, 

•	az ünnepélyek, megemlékezések rendjét szabályozó részeiben, 
•	a szülőket anyagilag is érintő ügyekben, 

•	a szülői értekezlet napirendjének meghatározásában, 
•	az óvoda és a család kapcsolattartási rendjének kialakításában 

•	a gyermekvédelmi feladatok meghatározásában, 

•	a munkatervnek a szülőket is érintő részében. 

Képviseli a szülőket és a gyermekeket az oktatási törvényben megfogalmazott jogaik érvényesítéséhez.

Figyelemmel kíséri a nevelőmunka eredményességét. Megállapításairól tájékoztatja a nevelőtestületet és a fenntartót.

A gyermekek nagyobb csoportját érintő bármely kérdésben tájékoztatást kérhet a nevelési intézmény vezetőjétől, az e körbe tartozó ügyek tárgyalásakor.

Az óvodai szintű szülői munkaközösség vezetőjét meg kell hívni a nevelőtestületi értekezlet azon napirendi pontjainak tárgyalásához, amely ügyekben jogszabály, vagy az óvoda szervezeti és működési szabályzata, a szülői munkaközösség részére véleményezési jogot biztosított.
A meghívás a napirendi pont írásos anyagának, 8 nappal korábbi átadásával történik.

7. Az intézményi dokumentumok nyilvánosságával kapcsolatos rendelkezések - Az intézmény működési alapdokumentumai

82§: a gyermek és a szülők jogaként fogalmazza hozzájussanak, tájékoztatást kapjon a gyermek megismerhesse az óvoda Pedagógiai Programját, abban foglaltakról.

meg, hogy a szükséges információkhoz nevelését érintő kérdésekről, valamint Házirendjét, és tájékoztatást kapjon az

A törvényes működést az alábbi, - hatályos jogszabályokkal összhangban álló – alapdokumentumok határozzák meg:

•	Alapító okirat 
•	Nevelési programja 

•	Éves munkaterve 

•	Továbbképzési program,- beiskolázási terv 
•	Jelen SZMSZ és mellékletei 

•	Közalkalmazotti szabályzat 

Az óvodavezető irodájában kell elhelyezni – az óvodavezető által hitelesített másolati példányban:

•	az óvoda pedagógiai programját, 
•	szervezeti és működési szabályzatát, 

•	házirendjét, 

A szülők e dokumentumokról szükség szerint kérhetnek tájékoztatást az Óvodavezetőtől.

Közzétételi lista

Az intézmény vezetője, mint a közzétételre kötelezett adatfelelős szerv vezetője gondoskodik a különös közzétételi listában szereplő adatok, pontos naprakész és folyamatos közzétételéről.

A különös közzétételi lista az adott nevelési évre szóló munkatervben kerül bemutatásra.
A lista személyes adatokat nem tartalmaz.

Tartalma:

1.	Óvodapedagógusok száma 
2.	Óvodapedagógusok iskolai végzettsége, szakképzettsége 
3.	Dajkák száma 

4.	Dajkák szakképzettsége 
5.	Óvodai nevelési év rendje 

6.	Óvodai csoportok száma, illetve egyes csoportokban a gyermekek létszáma 

8.	Külső kapcsolatok rendszere, formája és módja 

Az óvodát a külső intézményekkel, szervekkel fenntartott kapcsolataiban az óvodavezető képviseli. Az éves munkatervben rögzítettek alapján, a nevelőtestület is kapcsolatot tart a különböző társintézményekkel.

A kapcsolattartás rendszeres formái
•	különböző értekezletek 

•	fórumok 
•	bizottsági ülések 

•	nyílt napok 
•	fogadóórák 

•	Általános Iskolák és óvoda kapcsolata

Az éves munkatervben rögzítetteken kívül, szükség szerinti látogatások, hospitálások, közös rendezvények.

•	Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottsággal, és a Nevelési Tanácsadóval.
•	Kapcsolattartó: az óvoda vezetője, és az adott nevelési évre a munkatervben megbízott óvodapedagógus. 
•	A kapcsolat tartalma: a gyermekek speciális vizsgálata, egyéni fejlesztése, a beiskolázás segítése, valamint tanácsadás nevelési kérdésekben.
•	A kapcsolat formája: vizsgálat kérése, kölcsönös tájékoztatás, esetmegbeszélés, konzultáció, szülői értekezleten való részvétel.
A kapcsolattartás formája elsősorban eseti, mely kiterjed
•	a gyermek fejlettségével, személyiségével, magatartásával összefüggő szakvélemény megkérésére
•	az iskolai alkalmasság, felkészültség megállapítására
•	a gyerekek Nevelési Tanácsadóban történő fejlesztésére, foglalkozására
•	az óvodavezető, az óvodapszichológus konzultációs kapcsolatot tarthat a Nevelési Tanácsadóval a vizsgálatra küldött, vagy fejlesztő foglalkozásokon résztvevő gyermekekkel kapcsolatban.
Gyakoriság: nevelési évenként a beiskolázást megelőzően, illetve a pszichológus, logopédus és óvónők jelzése alapján szükség szerint.

•	A logopédus, gyógytornász látják el a gyermekek speciális fejlesztéseit az intézményben, a szűrővizsgálatok eredménye alapján. A kapcsolattartást napi szinten a csoportos óvónők, vezetői szinten az óvodavezető gyakorolja.
•	Az óvoda logopédiai szolgáltatását a Páhokiné Arany Piroska logopédus biztosítja, a fenntartó által megállapított óraszámban.
•	Gyakoriság:A logopédus rendszeres kapcsolatot tart az óvodapedagógusokkal, konzultáció, információ átadás, a logopédiai ellátás eredményessége, értékelése a nevelési év végén
•	Az óvodavezető illetve szükség szerint a csoport óvónői folyamatos kapcsolatot tartanak a  Gyermekjóléti szolgálattal. 

Kapcsolattartó: óvodavezető.
•	A kapcsolat tartalma: a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése, esélyegyenlőség biztosítása, prevenció.
•	A kapcsolat formája, lehetséges módja: esetmegbeszélésen, előadásokon, rendezvényeken való részvétel segítség kérése a Gyermekjóléti Szolgálattól, ha a gyermeket veszélyeztető okokat pedagógiai eszközökkel nem tudja megszüntetni, valamint minden olyan esetben, amikor a gyermekközösség védelme miatt ez indokolt. 
•	a Gyermekjóléti Szolgálat értesítése - ha az óvoda a szolgálat beavatkozását szükségesnek látja,
•	amennyiben további intézkedésre van szükség, az óvoda megkeresésére a Gyermekjóléti Szolgálat javaslatot tesz arra, hogy az óvoda a gyermekvédelmi rendszer keretei között milyen intézkedést tegyen, 
•	esetmegbeszélés - az óvoda részvételével a szolgálat felkérésére,
•	közös intézkedési terv kidolgozása a hátrányos helyzet csökkentésére, prevenciójára,
•	szülők tájékoztatása (a Gyermekjóléti Szolgálat címének és telefonszámának intézményben való kihelyezése), lehetővé téve a közvetlen megkeresését.
Gyakoriság: nevelési évenként minimum 2 alkalommal, illetve szükség szerint.
A gyermekvédelmi feladatok kompetencia elvű meghatározását az óvoda nevelési programja tartalmazza.

•	Az orvos - egészségügyi szolgálattal való kapcsolattartás az óvodavezető feladata, rendjét az éves munkaterv tartalmazza.
•	Gyermekorvos, védőnők és óvoda kapcsolata: Az éves munkatervben rögzítettek szerint

•	Gyermek programokat ajánló kulturális intézményekkel, szolgáltatókkal 
•	Kapcsolattartó: az óvodavezetője, és az adott nevelési évre megbízott óvodapedagógus
•	A kapcsolat tartalma: színvonalas gyermek műsorok, előadások szervezése, lebonyolítása.
•	A kapcsolat formája: intézményen belül, és intézményen kívüli kulturális programok látogatása a gyermekekkel, illetve ajánlása a szülők felé.
•	Gyakorisága: az adott nevelési évre szóló munkatervben meghatározva, a szülői szervezet véleményének kikérésével.
•	Az intézményt támogató szervezetekkel való kapcsolattartás
Az intézményt támogató szervezetekkel való kapcsolattartás kiemelt szempontjai, hogy a támogató megfelelő tájékoztatást kapjon az intézmény
•	anyagi helyzetéről
•	a támogatással megvalósítandó elképzeléséről és annak 	előnyeiről
•	Az intézmény a kapott támogatásról és annak felhasználásáról olyan nyilvántartást vezessen, hogy abból megállapítható legyen a támogatás felhasználásának módja, célszerűsége, valamint a támogató ilyen irányú információigénye kielégíthető legyen.
Az intézményvezető feladata, hogy az óvoda számára minél több támogatót szerezzen, s azokat megtartsa.

9. Az intézményi ellenőrzés-értékelés átfogó rendszere

A hatékony és törvényes intézményi működés biztosítása, folyamatos fenntartása. Egyrészt biztosítja a minőségi munkavégzést, azzal hogy az ellenőrzés során felmerülő hibák feltárása időben megtörténhet, másrészt fokozza a munka hatékonyságát.

Az ellenőrzés és	Tárgya és Tartalma	Jogosult	Az ellenőrzés-		
értékelés formája			értékelés		
			megrendelője		
Külső	Törvényességi	Fenntartó (általa	Szakhatóságok,		
		megbízott személy)	Fenntartó,		
	Szakmai-pedagógiai	Fenntartó (általa	Kormányhivatal,		
		megbízott szakértő)	Intézményvezető,		
			Pedagógus, Szülő		
	Szakhatósági	ÁNTSZ,			
		Fogyasztóvédelmi			
		felügyelőség,			
		Munkaügyi			
		főfelügyelet,			
		Gyámhatóság			
					
Belső	Szakmai-pedagógiai	Intézményvezető,			
		Szakértő			

Belső ellenőrzés:
A belső ellenőrzés célja, hogy:

•	biztosítsa az óvodavezetője számára a megfelelő mennyiségű és minőségi információt a törvényes működéshez, különös tekintettel a gazdálkodásra, és a pénzügyi tevékenységre, 
•	feltárja  a  gazdasági  követelményektől  való  eltérést,  szabálytalanságot,  hiányosságot, mulasztást,
•	megszilárdítsa a belső rendet, fegyelmet, 
•	vizsgálja az intézményi vagyon védelmét, a takarékosság érvényesítését, a leltározás, selejtezés végrehajtásának megfelelősségét. 

A belső ellenőrzésre jogosult:
•	óvodavezető

Az ellenőrzéssel kapcsolatos konkrét feladatokat a munkaköri leírás tartalmazza.

A belső ellenőrzés éves ütemterv alapján történik, mely része az intézményi éves munkatervnek.

Az ellenőrzés eredményéről az érintettet tájékoztatni kell:

•	kedvező tapasztalatok → elismerés 
•	feltárt  hiányosságok  →  megszüntetésre  vonatkozó  intézkedés  →  felelősségre  vonás ,megelőzés feltételeinek biztosítása

A belső ellenőrzés magába foglalja az: (FEUVE)
•	előzetes
•	folyamatba épített
•	és utólagos ellenőrzést.

A pedagógiai munka belső ellenőrzési rendje

Az óvoda belső ellenőrzési rendszere átfogja az óvodai nevelőmunka egészét. A folyamatos belső ellenőrzés megszervezéséért, hatékony működéséért az óvoda vezetője a felelős.

Az ellenőrzési és értékelési rendszer az egyéni nevelői magatartás kialakulását segítő eszköz 

Ennek megfelelően az ellenőrzés:
•	jelzés a pedagógusoknak, fogódzó, külső megerősítés 
•	segítség a feltárt problémák megoldásban, szervezési javaslat, ha szükséges útmutatás
•	megerősítés abban, ami jó, rávezetés arra, hol szükséges a változtatás az eredményesség érdekében 
•	reális önértékeléshez vezető út az óvodapedagógus számára, aki maga is képes teljesítményét kontrollálni és állandóan fejleszteni önellenőrzési képességét. 

A pedagógiai munka belső ellenőrzésének célja:

•	biztosítsa az óvoda pedagógiai munkájának jogszerű (a jogszabályok, az országos óvodai program, valamint az óvoda nevelési programja szerint előírt) működését, 

•	segítse elő az intézményben folyó nevelő munka eredményességét, hatékonyságát, 

•	az óvodavezetőség számára megfelelő mennyiségű információt szolgáltasson az óvodapedagógusok munkavégzéséről, 

•	szempontokat szolgáltat a kiemelt munkavégzésért járó kereset - kiegészítés odaítéléséhez, valamint a minőségbiztosítási rendszer kiépítéséhez 
•	szolgáltasson megfelelő számú adatot és tényt az intézmény nevelő munkájával 

kapcsolatos belső és külső értékelések elkészítéséhez.

Az ellenőrzés kiterjed: 
•	munkakörrel kapcsolatos feladatok elvégzésének módjára, minőségére,
•	a munkafegyelemmel összefüggő kérdésekre, 
•	a működési feltételek vizsgálatára.

Az ellenőrzés fajtái:
•	tervszerű, előre egyezetett szempontok szerint,
•	spontán, alkalomszerűen,
•	a problémák feltárása, megoldása érdekében,
•	napi felkészültség mérése érdekében.

Óvodánkban a nevelőmunka belső ellenőrzésére jogosultak

•	az óvoda vezetője 
•	az óvodavezető helyettes 

•	a szakmai munkaközösségek vezetője, adott esetben

Az óvodavezető – az általa szükségesnek tartott esetben – jogosult az óvoda pedagógusai közül bárkit meghatározott céllal és jogkörrel ellenőrzési feladat elvégzésére kijelölni.

Kiemelt szempontok a nevelőmunka belső ellenőrzése során

•	a pedagógiai programban megfogalmazott alapelvek érvényesülése. 
•	a pedagógusok és a nevelőmunkát segítő alkalmazottak munkafegyelme.
•	a nevelőmunkához kapcsolódó adminisztráció pontossága,
•	a terem rendezettsége, tisztasága, dekorációja,
•	az óvónő-gyermek, dajka- gyermek kapcsolata, a gyermeki személyiség tiszteletben tartása,
•	a nevelőmunka színvonala, eredményessége
•	a tanulási folyamatok a foglalkozások szervezése
•	előzetes felkészülés, tervezés,
•	felépítés és szervezés
•	az alkalmazott módszerek,
•	a gyermekek tevékenysége és magatartása, valamint a pedagógus 	egyénisége, magatartása 
•	az eredményesség vizsgálata, a pedagógiai program 	követelményeinek teljesítése,
•	a munkakörrel kapcsolatos feladatok elvégzésének módja, minősége
•	a gyermekek fejlődésének nyomon követése, értékelése, fejlesztése. 

Az egyes nevelési évekre vonatkozó ellenőrzési feladatokat, ezek ütemezését, az ellenőrzést végző, illetve az ellenőrzött dolgozók kijelölését az óvodai munkaterv részét képező belső ellenőrzési terv határozza meg. A belső ellenőrzési terv elkészítéséért az óvodavezető a felelős.
Az ellenőrzési tervben nem szereplő, rendkívüli ellenőrzésről az óvoda vezetője dönt.
Nevelési évenként egy alkalommal, minden alkalmazott ellenőrzésére, értékelésére sor kerül.
Az ellenőrzés tapasztalatairól a vezető feljegyzést készít, amelyet ismertet az óvodapedagógussal.
A pedagógusok értékelése a nevelőtestület által elfogadott pedagógus értékelési rend szerint folyik. A nevelési év záró értekezletén az óvodavezető értékeli a pedagógiai munka belső ellenőrzésének eredményeit. Ismerteti a nevelőtestülettel az ellenőrzés általános tapasztalatait, megfogalmazza az esetleges hiányosságok megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket. Az óvodavezető által megfogalmazott általános tapasztalatok eredményeit fejlesztési célzattal felhasználva készíti el az óvoda következő évi munkatervét.
A pedagógiai munka belső ellenőrzésének formái:
•	szóbeli beszámoltatás,
•	írásbeli beszámoltatás,
•	értekezletekre való felkészülés
•	dokumentációk ellenőrzése
•	értekezleteken való aktivitás, 
•	csoportlátogatás,
•	speciális felmérések, tesztek, vizsgálatok

•	A pedagógiai programban meghatározott nevelési feladatok teljesítése 

•	Az óvodapedagógusok pszichológiai, pedagógiai és módszertani kultúrája. 
•	A munkakörrel kapcsolatos feladatok elvégzésének módja, minősége. 

Az ellenőrzés fajtái:

•	Tervszerű, előre megbeszélt szempont szerinti ellenőrzés. 
•	Spontán, alkalomszerű ellenőrzés. 

Az ellenőrzés területei: pedagógiai, szervezési, időszakos, állandó, kiemelt és speciális.

Az ellenőrzés formái: önellenőrzés dokumentumainak vizsgálata, csoportlátogatás, beszámoltatás, eredményvizsgálatok, felmérések, a pedagógiai munkával kapcsolatos dokumentumok ellenőrzése.

Az egyes nevelési évekre vonatkozó ellenőrzési feladatokat, ezek ütemezését, az ellenőrzést végző, illetve az ellenőrzött dolgozók kijelölését az óvodai munkaterv részét képező belső ellenőrzési terv határozza meg. A belső ellenőrzési terv elkészítéséért az óvodavezető a felelős.

Az óvodavezető és helyettese az éves munkaterv, illetőleg írásban rögzített munkamegosztás és munkaterv alapján a pedagógiai munka eredményessége és az intézmény zavartalan működése érdekében ellenőrzi, értékeli a közalkalmazottak munkáját. Az éves munkaterv a nevelési évet nyitó nevelőtestületi értekezleten a nevelőtestület jóváhagyásával készül. Az adott évre tervezett ellenőrzésekről már ekkor tudomást szereznek a nevelők. Az ellenőrzési terv tartalmazza az ellenőrzött közalkalmazott nevét, ellenőrzés területeit, módszereit, és ütemezését.

A tervezett, bejelentett ellenőrzések mellett alkalomszerűen, illetve az ellenőrzés természetének megfelelően bejelentés nélkül is sor kerülhet ellenőrzésre.
Az ellenőrzési tervben nem szereplő, rendkívüli ellenőrzésről az óvodavezető dönt.
Rendkívüli ellenőrzést kezdeményezhet:
•	az óvodavezető helyettes, 

•	a szakmai munkaközösség és 
•	a szülői közösség. 

Az ellenőrzés tapasztalatairól a vezető feljegyzést készít, amelyet ismertet az óvodapedagógussal, megállapodás születik és visszatérő ellenőrzésre kerül sor.

A nevelési év végén megtartott alkalmazotti értekezleten, az óvodavezető az ellenőrzés eredményéről tájékoztatja az óvoda dolgozóit.

A nevelési évzáró értekezletén az óvodavezető értékeli a pedagógiai munka belső ellenőrzésének eredményeit. Ismerteti a nevelőtestülettel az ellenőrzés általános tapasztalatait, megfogalmazza az esetleges hiányosságok megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket.

10.Az alkalmazottak intézményben való benntartózkodásának rendje, és a munkavégzés általános szabályai
A munkahelyen minden dolgozónak a munkakörére megállapított munkaidő kezdete előtt legalább 15 perccel meg kell jelennie munkavégzésre alkalmas állapotban, annak érdekében, hogy napi teendőit megfelelően előkészítse, továbbá kötelező órájának letelte utáni 10 percben az aznap használt eszközeit a szertári rendnek megfelelően elhelyezze. A pedagógus havonta köteles nyilvántartani kötelező óráján felüli munkaidejét az óvoda belső használatra elkészített nyomtatványán. Az éves munkatervben rögzített feladatok elvégzésére (ünnepségek, rendezvények, fogadóórák, gyermekek értékelése, szülős családokkal történő programok stb.) a pedagógus a kötelező órájának letöltése után, illetve pihenőnapon is berendelhető a 40 órás munkaidejének terhére. A szabadságolási terv alapján az óvodavezető a helyettessel egyeztetve engedélyezi a szabadságot. A dolgozó a munkából való rendkívüli távolmaradást, illetve annak okát lehetőleg egy nappal előbb, de  legkésőbb az adott munkanapon 7 óráig köteles jelenteni az intézményvezetőnek vagy a helyettesnek, hogy a helyettesítésről intézkedhessen.
Az óvoda alkalmazottai munkaidőben csak különlegesen sürgős esetekben vezetői engedéllyel hagyhatják el az intézményt.
A pedagógus munkaidő beosztását az óvoda vezetőjének előzetes engedélyével, a csere lebonyolítási módjának megjelölésével cserélheti csak el.
Egyéb tekintetben az Mt., a Kjt, az NKt, az óvoda  működését meghatározó intézményi dokumentumok az irányadóak.

10. Belépés és benntartózkodás rendje azok részére, akik nem állnak jogviszonyban a nevelési-oktatási intézménnyel

Látogatás rendje:

A gyermekeket kísérő szülők kivételével, az óvodával jogviszonyban nem álló személyek az óvodavezetőnek jelentik be, hogy milyen ügyben jelentek meg az óvodában.

A fenntartói, szakértői, szaktanácsadói és egyéb hivatalos látogatás az óvodavezetővel való egyeztetés szerint történik.

Az óvodai csoportok, és foglalkozások látogatását más személyek részére az óvodavezető engedélyezi.

Rendezvények esetén nyitvatartási időtől való eltérést az óvodavezetője engedélyezhet. Kulccsal rendelkező dajkák– hiányzásuk esetén – kötelesek intézkedni a kulcs társuknak történő átadásáról.

Az SZMSZ alkalmazásának szempontjából idegen:

Minden természetes személy, aki nem áll közalkalmazotti, vagy egyéb munkavégzésre irányuló jogviszonyban az óvodával idegennek számít.

Az idegenek közül speciális idegennek minősül az óvoda nevelésében álló gyermek szülője, törvényes képviselője – a továbbiakban szülő – aki e mivoltának igazolása után tartózkodhat az intézmény erre kijelölt területén.

Szankciók:

Ha a szülő e szabályt megszegi az óvoda bármely alkalmazottja – figyelmeztetés után – jogosult a szülőt az óvoda helyiségeiből kiutasítani és ellene a szükséges hatósági eljárást kezdeményezni.

Az egyéb engedély nélkül benntartózkodó idegenek eltávolítása érdekében szükség esetén alkalmazni kell a rendkívüli eseménykor követendő szabályokat, illetve szükség esetén kérni kell a rendőrség közreműködését.

Az illetéktelenül bent tartózkodóval szemben intézkedésre – figyelmeztetés után – az óvoda bármely közalkalmazottja jogosult és köteles.

11. Az intézményi védő, óvó előírások

Gyermekvédelem.

Valamennyi pedagógus kötelessége, hogy részt vegyen a gyermekvédelmi feladatok ellátásában, a gyermek fejlődését veszélyeztető körülmények megelőzésében, feltárásában, megszüntetésében.

Minden pedagógus kötelezettsége, hogy segítse a gyermek képességeinek, tehetségének kibontakoztatását, a hátrányos helyzetű gyermek, tanuló felzárkóztatását.

Az óvodavezető felel a gyermekvédelmi munka megszervezéséért és ellátásáért. A nevelőtestület minden tagjának feladata a gyermekvédelemmel kapcsolatos munkák elősegítése.

Gyermekvédelmi feladatok:

•	elősegíteni a hátrányos helyzetű, valamint a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek óvodába kerülését, 

•	a problémákat, a hátrányos helyzetet okozó tüneteket felismerni, és ha szükséges szakember segítségét kérni, 

•	nyilvántartás vezetése a halmozottan hátrányos helyzetű 
gyermekekről

•	rendszeres óvodalátogatást figyelemmel kísérni, 

•	szükség szerint családlátogatások végzése a csoportvezető óvónővel, szükség esetén a gyermekvédelmi felelőssel, 

•	a családok szociális és anyagi helyzetének figyelembevételével, a különböző támogatásokhoz való hozzájutást javaslatával elősegíteni, 

Illetve a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó, feladatot ellátó más személyekkel, intézménnyel és hatóságokkal, Gyerekjóléti Szolgálattal. 

•	a gyermekvédelemmel kapcsolatos jogszabályok változásának folyamatos nyomon követése. 

Amennyiben a gyermek veszélyeztetettségének megakadályozása érdekében tett óvodai intézkedési lehetőségek kimerültek, az óvodavezető köteles felvenni a kapcsolatot az illetékes szervekkel. Intézkedést kér azoktól a szakemberektől, családsegítő, gyámügyi előadó, védőnő, orvos, jegyző, akik illetékesek a gyermek problémáinak megoldásában.

Az intézményi faliújságon ki kell függeszteni a gyermekvédelmi felelős nevét, felkereshetőségének idejét, helyét.

Óvodáztatási támogatás

Ha a gyermek szülője óvodáztatási támogatásra jogosult, és a gyermek nem jár rendszeresen óvodába, illetve az első igazolatlan nap után az óvoda vezetője írásban tájékoztatja a szülőt a mulasztás következményeiről.

Az óvodáztatási támogatás iránti kérelmet a szülő lakcíme szerinti illetékes település önkormányzat polgármesteri hivatalában kell igényelni.

A települési önkormányzat jegyzője az óvodáztatási támogatásra való jogosultság feltételeinek igazolását bekéri az óvodától.

Óvodapedagógus feladatai:
-	szülők tájékoztatása az óvodáztatási támogatás igénylésének feltételeiről 

-	hiányzások nyilvántartása 

Óvodavezető feladatai:
-	szülők tájékoztatása a kérelem beadásmódjáról 

-	Óvodai igazolás kiadása: a gyermek óvodai beiratkozásának tényéről, időpontjáról és a rendszeres óvodába járásról. 

Rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendje

Az óvoda működtetése során az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat által meghatározott szabályokat be kell tartani az óvoda dolgozóinak és a szülőknek is. Valamennyi dolgozónak érvényes egészségügyi kiskönyvvel kell rendelkeznie.

Az óvodába járó gyermekek intézményen belüli ellátását a fenntartó és a Házi Gyermekorvosi Szolgálat közötti megállapodás alapján a gyermekorvosok és a védőnők látják el.

A gyermekorvosokkal és a védőnőkkel együttműködve az óvodavezető előzetes időpont egyeztetés után gondoskodik a törvényben meghatározott kötelező szűrővizsgálatok elvégzéséről (tisztasági, fogászati).

A gyermekek fejlődésének nyomon követése

A szakemberek (logopédus, gyógytornász, nevelési tanácsadó), felmérik a gyermekeket, és a szükségesnek tartott fejlesztést, tanácsadást végzik.

A szülőt, fogadó óra keretén belül az óvoda tájékoztatja a gyermek óvodai fejlődéséről, és javaslatot tesz a gyermek további fejlődéséhez szükséges intézkedésekre – fejlesztési javaslat. (évi 2 alkalommal, IPR negyedévente)

A dolgozók egészségvédelmi szabályai

•	Az óvoda, főző, melegítő és tálaló konyhájába csak egészségügyi könyvvel rendelkező személy léphet be. 

•	Az egészségügyi előírások minden dolgozóra kötelező érvényűek. 
•	Az intézményben ittasan és kábítószer hatása alatt belépni tilos. 

•	Az étkezés igénybevétele a törvényi előírásoknak megfelelően történik. 

•	A főzés, tálalás, mosogatás, a tisztasági előírások, valamint az ételkiosztás, az ételszállítás, az ételminta vétel és ezek dokumentálása HACCP előírásoknak megfelelően történik. 

•	Szeszesital fogyasztása tilos! 

A nevelőmunka egészséges és biztonságos feltételeinek a megteremtéséért, és a gyermekbalesetek megelőzéséért, a feltétel rendszer vizsgálata, a feltételek javítása állandó óvodavezetői feladat. Az óvodában alkalmazottak általános feladata közé tartozik a gyermekek testi épségének megóvása.

Az óvoda védő-óvó előírásai:

Minden óvodapedagógusnak a közoktatási törvényben előírt feladata, hogy a rábízott gyermekek részére átadja az egészségük és testi épségük megőrzéséhez szükséges ismereteket, és ezek elsajátításáról meggyőződjék. Ha észleli, hogy a gyermek balesetet szenved, vagy ennek veszélye fennáll, a szükséges intézkedést megtegye.

Az óvodai egész napos nevelőmunka folyamán a dolgozónak körültekintően kell megszervezni a gyermekek tevékenységét. (Védő-, óvó előírások figyelembe vételével.)
A dolgozók kötelesek a rábízott gyermekek testi egészségét védeni, megóvni.

Az óvónőknek fel kell hívni a gyermekek figyelmét a baleseti veszélyforrásokra, a kötelező viselkedési szabályokra, egy esetleges rendkívüli esemény bekövetkezésekor követendő magatartásra, ezek megtörténtét a csoportnaplóban rögzítik.

Különösen fontos ez, ha:
•	a csoportban balesetveszélyes eszközt használnak, pl. olló, tű stb. 

•	az udvaron tartózkodnak, 
•	ha különböző közlekedési eszközzel közlednek (kirándulás előtt) 

•	ha az utcán közlekednek 
•	ha valamilyen rendezvényen vesznek részt 

•	a séták alkalmával 

Amennyiben az óvoda épületét a gyermekcsoportok elhagyják a gyermekek biztonsága érdekében 10 gyermekenként egy felnőtt kísérőt biztosítani kell.

Városon kívül szervezett kirándulás az óvodavezető engedélyével, és szülő aláírásával történhet. Írásban kell rögzíteni az óvónőknek: a kirándulás helyét, idejét, az indulás és érkezés várható időpontját, tervezett útvonalat, utaslistát-gyerekek, kísérőik neveit.

Az óvoda csak megfelelő minősítési jellel ellátott mozgásfejlesztő udvari játékokat vásárolhat.

Gyermekbaleset esetén teendő intézkedések

A gyermekbalesetek megelőzése érdekében az óvodában tartózkodás ideje alatt óvónői felügyelet kötelező. A balesetveszélyessé vált berendezési tárgyakat, játékokat észlelő felnőtt kötelessége jelenteni, vagy azonnal eltávolítani, a veszélyforrást tőle telhető módon megszüntetni.

Az óvodapedagógusok feladata a gyermekeket ért bármilyen baleset, sérülés, vagy rosszullét esetén a szükséges intézkedéseket megtenni:
•	a sérült gyermeket elsősegélyben kell részesíteni, 

•	ha szükséges orvost kell hívni, 
•	ha a gyermek szállítható, orvoshoz kell vinni, 

•	a balesetet, sérülést, okozó veszélyforrást lehetőleg meg kell szüntetni, 

•	a gyermekbalesetet azonnal jelezni kell az óvodavezetőjének,

•	a balesetről és a megtörtént intézkedésekről a szülőt azonnal értesíteni kell. 

Az elsősegélynyújtáskor csak azt teheti az óvodapedagógus, amihez ért. Ha bizonytalan abban, hogy az adott esetben mit kell tennie, akkor azonnal orvost kell hívni. Az orvos megérkezéséig nem szabad a gyermeket elmozdítani.
Minden dolgozónak kötelessége a segítségben részt venni.

Az óvodában történt balesetet, sérülést az óvodavezetőjének ki kell vizsgálni. A vizsgálat során tisztázni kell a balesetet kiváltó és a közreható személyi és szervezési okokat. A vizsgálat eredményeképpen meg kell állapítani, mit kell tenni a baleset elkerülése érdekében és a szükséges intézkedéseket az óvodavezetőnek meg kell tennie.

A gyermekbalesettel kapcsolatos nyilvántartási és jelentési kötelezettség teljesítését az óvodavezető végzi.

A három napon túl gyógyuló sérülést okozó gyermekbaleseteket haladéktalanul ki kell vizsgálni és a balesetekről az előírt nyomtatványon jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyv egy példányát meg kell küldeni a fenntartónak, egy példányt pedig át kell adni a gyermek szülőjének. A jegyzőkönyv egy példányát az óvoda őrzi meg.
A súlyos balesetet azonnal jelenteni kell az óvoda fenntartójának. A súlyos baleset kivizsgálásában legalább középfokú munkavédelmi szakképesítéssel rendelkező személyt kell bevonni.

12. A rendkívüli esemény, bombariadó esetén szükséges teendők

Az óvoda működésében rendkívüli eseménynek kell minősíteni minden olyan előre nem látható eseményt, amely a nevelőmunka szokásos menetét akadályozza, illetve az óvoda gyermekeinek és dolgozóinak biztonságát és egészségét, valamint az intézmény épületét, felszerelését veszélyezteti. Rendkívüli eseménynek minősül különösen:

•	a természeti katasztrófa (pl.: villámcsapás, földrengés, árvíz, belvíz, stb.), 
•	a tűz, 

•	a robbantással történő fenyegetés. 

Az óvoda minden alkalmazottja köteles az általa észlelt rendkívüli eseményt közvetlen felettesének jelenteni.

Az óvodavezető dönt a szükséges intézkedésekről és a fenntartó értesítéséről. Akadályoztatása esetén az SZMSZ-ben szabályozott helyettesítési rend szerint kell eljárni.
A rendkívüli eseményről azonnal értesíteni kell
•	az intézmény fenntartóját, 

•	tűz esetén a tűzoltóságot, 

•	robbantással történő fenyegetés esetén a rendőrséget, 
•	személyi sérülés esetén orvost vagy mentőket, 

•	egyéb esetekben az esemény jellegének megfelelő rendvédelmi, illetve katasztrófaelhárító szerveket, ha ezt az óvoda vezetője szükségesnek tartja. 

A rendkívüli esemény észlelése után az óvodavezető vagy az intézkedésre jogosult felelős dolgozó utasítására az épületben tartózkodó személyeket szóban értesíteni (riasztani) kell, valamint haladéktalanul hozzá kell látni a veszélyeztetett épület kiürítéséhez. A kivonulás időtartalma 10 perc. Az épületből minden gyermek távozzon, ezért a csoport elhagyása előtt és a várakozási helyre történő megérkezéskor az óvónőnek meg kell számolni a gyerekeket.

Az épületbe érkező rendvédelmi szerveket az óvodavezető, illetve helyettese tájékoztatja a következőkről:
•	A rendkívüli esemény kezdete óta lezajló eseményekről 

•	A veszélyeztetett épület jellemzőiről, helyszínrajzáról 
•	Az épületben található veszélyes anyagokról 

•	A közmű vezetékek helyéről 
•	Az épületben tartózkodó személyek létszámáról, életkoráról 

•	Az épület kiürítéséről 

A rendvédelmi szervek helyszínre érkezése után a rendvédelmi szervek vezetőjének utasítása szerint kell eljárni.

A gyermekek elhelyezése: a Faló Melegkonyha Kft. ingatlan termeiben történik, az Érd Felső u. 50. sz alatt.

A tűz esetén szükséges teendők részletes intézményi szabályozását a „Tűzriadó terv” c. óvodavezetői utasítás tartalmazza. A robbantással történő fenyegetés esetén szükséges teendők

részletes intézményi szabályozását az „Intézkedési terv” robbantással való fenyegetés esetére (bombariadó terv)” c. utasítás tartalmazza.

A tűzriadó terv és a bombariadó terv elkészítéséért, és a dolgozókkal történő megismertetéséért, valamint évenkénti felülvizsgálatáért az óvoda vezetője a felelős.
Az épületek kiürítését a tűzriadó tervben és a bombariadó tervben szereplő kiürítési terv alapján évente legalább egy alkalommal gyakorolni kell. A gyakorlat megszervezéséért az óvodavezető a felelős.

A tűzriadó tervben és a bombariadó tervben megfogalmazottak az intézmény minden dolgozójára kötelező érvényűek.

13. A rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendje.

A törvény által előírt egészségügyi ellátásban minden gyereknek részesülnie kell, ezt részletesen tartalmazza az intézmény éves munkaterve és a házirend. Az óvodavezető feladata az egészségügyi felügyelet és a rendszeres orvosi vizsgálatok megszervezése.

Az óvodavezető biztosítja az egészségügyi (orvosi, védőnői) munka feltételeit, gondoskodik a gyermekek szükséges óvónői felügyeletéről és szükség szerint a vizsgálatokra történő előkészítéséről.

14. Az ünnepélyek, megemlékezések rendje, a hagyományok ápolásával kapcsolatos feladatok

A nemzeti és egyéb ünnepségek megszervezése intézményi szinten történik.

Az ünnepek és megemlékezések tartalma és megjelenési formája tükrözi a pedagógiai program szellemiségét. Az ünnepre való készülődésben az óvoda minden dolgozója aktívan részt vesz, szem előtt tartva az egyenlő feladat megosztást.
Feladataink:

•	az ünnepre való készülődés legalább olyan hangsúlyt kapjon, mint maga az ünnep 
•	az ünnep mindig vidám hangulatú, felszabadult együttlét legyen 

•	mindig esztétikusan és az alkalomhoz illően díszítsünk 
•	használjuk ki az adódó lehetőséget a család és az óvoda kapcsolatának elmélyítésére 

•	külső vendégek fogadásánál célunk az otthonosság érzetének elősegítése 
Ünnepek, megemlékezések formáit az éves munkaterv tartalmazza.
A gyermekek műsorral készülnek a következő ünnepélyek alkalmával:
•	karácsony, 

•	anyák napja, 

•	évzáró, 
A gyermeki élet hagyományos ünnepei az óvodában:
•	Mikulás 

•	farsang, 

•	gyermeknap. 
Csoporton belül: - közös köszöntés történik
•	a gyermekek név- és születésnapja alkalmából, 

•	az újonnan bekerült gyermekek fogadása ajándékkal 

•	ajándékkészítés, búcsúztatás az iskolába menő gyerekeknek 

•	iskolába menő gyermekek egész napos kirándulása 

Népi hagyományok ápolása

•	jeles napokhoz kapcsolódó szokások. Természettel kapcsolatos ünnepek: 
•	Állatok világnapja, 

•	Föld-, Víz napja, 

•	Madarak és fák napja. 
Szülőkkel közös óvodai programok:

•	Karácsonyi ünnepély

•	Évzáró-ballagás 

•	Anyák napja 
•	Apák napja
Szülők nélküli óvodai programok:
•	Márton nap 
•	Szüreti felvonulás
•	Mikulás
•	Adventi vásár, gyertyagyújtás
•	Farsang 
•	Húsvéti ráhangolódás
•	Március 15. megemlékezés
•	Gyermeknap
Nevelőkkel kapcsolatos hagyományok:
•	továbbképzéseken, tanfolyamokon szerzett ismeretek átadása folyamatosan 

•	pályakezdő, illetve újonnan belépő dolgozók köszöntése, felkarolása, segítése, 
•	a nyugdíjba menők búcsúztatása, 

•	pedagógusnap, névnapok 
Kirándulások, séták, szervezése az éves munkaterv része.

15. Ügyintézés rendje

A 35./2009.(XI.18) OKM rendelet a nevelési –oktatási intézmények működéséről 7.§ (2.) bekezdésében meghatározottak szerint a gyermekekkel kapcsolatos ügyekben haladéktalanul, de legkésőbb az iktatás napjától számított 22 munkanapon belül intézkedni kell.
Az iratkezelés rendjét, a nevelési-oktatási intézmény, a közokiratról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló:1995. évi LXVI. törvény rendelkezései, valamint a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/ 2005.

(XII.29.) Korm. rendelet előírásai szabályozzák.

A nevelési-oktatási intézménybe érkezett és az intézményben keletkezett iratokat iktatni kell. A személyesen benyújtott iratok átvételét igazolni kell.

Ha telefonon vagy személyes tájékoztatás keretében történő ügyintézés esetén, az iratra rá kell vezetni: tájékoztatás lényegét, elintézés határidejét és az ügyintéző aláírását.
Az elektronikus úton előállított, hitelesített és tárolt dokumentumok kezelési rendje:

Az elektronikus okirat, az oktatásért felelős miniszter által jóváhagyott rendszer alkalmazásával, elektronikus úton előállított, az intézmény SZMSZ-ében meghatározott rend szerint, elektronikus aláírással ellátott, elektronikusan tárolt irat.

Az oktatási ágazat irányítási rendszerével a Közoktatási Információs Rendszer (KIR) révén tartott elektronikus kapcsolatban elektronikusan előállított, hitelesített és tárolt dokumentumrendszert alkalmazunk a 229/2012. (VIII.28.) Kormányrendelet előírásainak megfelelően.
A rendszerben alkalmazott fokozott biztonságú elektronikus aláírást kizárólag az intézmény vezetője alkalmazhatja a dokumentumok hitelesítésére. Az elektronikus rendszer használata során feltétlenül ki kell nyomtatni és az irattárban kell elhelyezni az alábbi dokumentumok papír alapú másolatát:

· az intézménytörzsre vonatkozó adatok módosítása,

· az alkalmazott pedagógusokra vonatkozó adatbejelentések, · a tanulói jogviszonyra vonatkozó bejelentések,
· az október 1-jei pedagógus és tanulói lista.

Az elektronikus úton előállított, papíralapú nyomtatványok hitelesítési rendje

Az elektronikus úton előállított fent felsorolt nyomtatványokat az intézmény pecsétjével és az intézményvezető aláírásával hitelesített formában kell tárolni.

Az egyéb elektronikusan megküldött adatok írásbeli tárolása, hitelesítése nem szükséges. A dokumentumokat a KIR rendszerében, továbbá az óvoda informatikai hálózatában egy külön e célra létrehozott mappában tároljuk. A mappához való hozzáférés jogát az informatikai rendszerben korlátozni kell, ahhoz kizárólag az intézményvezető által felhatalmazott személyek férhetnek hozzá.

IV. Tájékoztatás a Pedagógiai program, a Szervezeti és Működési Szabályzat és a Házirend elhelyezéséről:

A Nevelői irodában, van elhelyezve, az óvodavezető által hitelesített másolati példányban;

- az óvoda Pedagógiai programja, a Szervezeti és Működési Szabályzat, Házirend.

A fenti dokumentumokba a szülők bármikor betekinthetnek. A szülők az óvodavezetőtől vagy a helyettesétől kérhetnek szóbeli tájékoztatást. Az óvoda hirdetőtábláján közöljük, hogy hol találhatók a dokumentumok.

V. Egyebek

Az óvoda képviselete és a munkáltatói jogok gyakorlásának rendje: képviseleti és aláírási joga a vezetőnek van. Az óvoda tulajdonában kettő darab pecsét van, melynek használatát az ügyviteli és iratkezelési szabályzat tartalmazza. Az óvodában bármilyen jellegű tevékenység (fényképezés, videó- felvétel, gyermekek megfigyelése) csak a szülők beleegyezésével és az óvodavezető engedélyével történhet. Óvodánk a világnézeti nevelés tekintetében semleges, azonban lehetősége biztosítunk a hit- és vallásoktatás gyakorlására a történelmi egyházak szervezésében. Lobogózás rendje, címtábla. Az intézmény főbejárata mellett címtáblát kell elhelyezni. Az épület főbejáratánál a nemzeti lobogót és az Európai Unió lobogóját kell kihelyezni. Az épület lobogózásáról az óvodavezető helyettes és a karbantartó gondoskodik. A zászló tisztán tartásáról a technikai dolgozónak kell gondoskodni 3 havonta.

VI. ZÁRÓRENDELKEZÉSEK

Jelen Szervezeti és Működési Szabályzat módosítása csak a nevelőtestület elfogadásával, és a közoktatási törvény által meghatározott közösségek egyetértésével, valamint a fenntartó jóváhagyásával lehetséges.

A hatályba lépett Szervezeti és Működési Szabályzatot meg kell ismertetni az óvoda azon dolgozóival is, akik nem tagjai a nevelőtestületnek, valamint azokkal, akik kapcsolatba kerülnek az óvodával, és meghatározott körben használják helyiségeit.

A Szervezeti és Működési Szabályzatban foglalt rendelkezések megtartása az óvoda valamennyi alkalmazottjára kötelező, megszegése esetén az óvodavezető munkáltatói jogkörében intézkedhet.

A Szervezeti és Működési Szabályzat módosítását kezdeményezetheti:
•	a fenntartó, 

•	a nevelőtestület, 
•	az óvodavezető, 

•	a szülői közösség, 
•	jogszabályi kötelezettség. 

VII. LEGITIMÁCIÓS ZÁRADÉK

Az intézmény Szervezeti  és Működési Szabályzatot az intézmény vezetőjének előterjesztése után - a nevelőtestület 2014. Október 01-én– elfogadta.

Az elfogadást megelőzően a jogszabályban meghatározottak szerint véleményezési jogot gyakorolt a Szülői Szervezet.

Hatálybalépés időpontja: 2014. október 01.

Dátum: Érd, 2014. október 01.

Készítette:

..………………………………… Az intézmény vezetője

Elfogadta:

…………………………………. A nevelőtestület képviseletében

Dátum: Érd, 2014. október 01.

Véleményezte:

………………………………….
A Szülői Szervezet elnöke

Dátum: Érd, 2014. október 01.

Véleményezte:

………………………………….
     A fenntartó

Dátum: Érd, 2014. október 01.

Határozatszám: 002/2014.(10.01.)

Mellékletek
I.sz.
MUNKAKÖRI LEÍRÁSOK
Óvodapedagógusok munkaköri leírása

Az óvodapedagógus közvetlen felettese az óvodavezető

Az óvodapedagógus feladatai:

•	Feladata a rábízott gyerekek nevelése és fejlesztése, a legjobb tudásának megfelelően, minden területre kiterjedően. 

•	Feladatait a közoktatási törvényben meghatározottak szerint, a z országos és helyi nevelési program alapján végzi önállóan és felelőséggel. 

•	A nevelőtestület tagjaként gyakorolja azokat a jogokat és kötelezettségeket, melyet a vonatkozó jogszabályok határoznak meg. 

•	Alkotó módon együttműködik a nevelőmunka fejlesztése, a nevelőtestületi egység kialakítása érdekében. 

•	Feladata az együttműködés változatos és célszerű formájának kialakítása. 

•	Köteles megtartani a pedagógusetika követelményeit, valamint a munkafegyelem és közösségi együttműködés normáit. 

•	Életszemléletében törekedjen a pozitív beállítottságra, működjön együtt a jó munkahelyi légkör megteremtésében! 

Alaptevékenysége:

•	Az óvoda teljes nyitva tartása alatt óvodapedagógus foglalkozik a gyerekekkel. Munkaidejét és kötelező óraszámát a mindenkor érvényben lévő jogszabály alapján határozza meg az óvoda vezetője. 

•	Felelős a rábízott gyermekek szellemi és testi fejlődéséért, nevelőtevékenysége keretében gondoskodjon a gyermekek testi épségének megóvásáról, erkölcsi védelméről, személyiségének fejlődéséről. Az ismereteket sokoldalúan és tárgyilagosan közvetítse. A humanista pedagógia elveivel ellentétes büntetési eljárásokat nem alkalmazhat (például: testi fenyítés, megfélemlítés, csoporttól való eltávolítás, alvásra, vagy étel elfogyasztására való kényszerítés). 

•	Minden óvónőnek hivatásából eredő kötelessége, hogy fejlessze szakmai és általános műveltségét, tökéletesítse pedagógiai munkáját. Ennek érdekében használja fel az önképzésben és a szervezett továbbképzésben biztosított lehetőségeket. 

•	Az érvényben lévő alapdokumentum előírásai és ajánlásai szerint megfelelően felkészül a tervszerű nevelőmunkára. Alkalmazza a gyermekek tevékenységéhez szükséges szemléltető eszközöket, segédanyagokat. Ellátja a szakmai munkával kapcsolatos ügyviteli teendőket. 

•	Folyamatosan ellenőrzi, méri, értékeli a gyermekek teljesítményét, fejlődését, és erről a személyiséglapon feljegyzést készít. 

•	A csoportszobában és a közös helyiségekben teremtsen esztétikus környezetet, amely harmonizál az óvoda többi helyiségével! 
•	A külső világ tevékeny megismeréséhez gondoskodjon biztonságos, külső helyszínekről, kíséretről. 
•	A minőségfejlesztésben aktívan vegyen részt. 

•	Megfelelő felkészültséggel, felkérésre, vállaljon és végezzen a munkaközösségben feladatokat. 

•	Kapcsolatot tart a szülőkkel, pedagógiai és egészségügyi felvilágosító tevékenységével hozzájárul az óvodai és a családi nevelés egységének kialakításához. A gyermekek és a szülők emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartja. Részt vesz az óvoda szülői értekezletein, megszervezi és vezeti azt, a szükségleteknek megfelelően fogadóórát és nyílt napot tart. A szülőket folyamatosan érdemben tájékoztatja az óvodában folyó nevelőmunkáról, a kisgyermek fejlődéséről. Családlátogatást végez, melyről feljegyzést készít. Közreműködik a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok ellátásában, a gyermeke fejlődését veszélyeztető körülmények megelőzésében, feltárásában, megszüntetésében. 

•	A nevelés folyamatosságának biztosítása érdekében kapcsolatot tart az iskolai nevelőkkel. Az iskolaérettség megállapításához szakvéleményt készít. 

•	Támogatja az orvos, a védőnő, a gyermekjóléti szolgálat munkáját. 
•	Felelős a rábízott gyerekek testi épségéért, csoportját nem hagyhatja felügyelet nélkül. A 

gyermekek egészségügyi állapotáról, magatartásáról, viselkedéséről, értelmi képességeinek fejlődéséről a szülőt érdemben rendszeresen tájékoztatja. Együttesen gondoskodnak a kulturált étkezés, a nyugodt pihenés és gondozás feltételeinek biztosításáról.

•	A gyermek életkorának, fejlettségének figyelembevételével elsajátíttatja a közösségi együttműködés magatartási szabályait, törekszik azok betartására. 

•	Naprakészen vezeti a csoportmunkához kapcsolódó adminisztrációs feladatokat (mulasztási napló, csoportnapló, személyiséglapok). 

•	Alapvető feladata a rábízott gyermek egyéni differenciált nevelése, a gyermekközösségek alapítása, fejlesztése. Vegye figyelembe a gyermek egyéni képességeit, tehetségét, fejlődési ütemét, szociokulturális helyzetét, átlagtól eltérő másságát. Biztosítsa a gyermekek részére az etikus viselkedéshez szükséges ismereteket. Feladata a tehetséggondozás, felzárkóztatás, a preventív nevelőmunka. 

•	Köteles a balesetveszélyt elhárítani, megelőzni, a szükséges intézkedéseket ennek érdekében megtenni. 

·	Az óvodában, olyan időpontban jelenjék meg, hogy munkaidejének kezdetekor munkavégzésre rendelkezésre álljon. Ha munkáját betegség, vagy egyéb ok miatt nem kezdheti meg, távolmaradását jelezze vezetőjének, kollégájának, hogy helyettesítéséről időben gondoskodhassanak. Munkaidő alatt csak a házban lévő vezető engedélyével hagyhatja el az óvodát.

•	A pedagógiai munkával, az óvoda ügyvitelével és működésével kapcsolatos – kötelező óraszámon kívüli – rendszeres, vagy esetenkénti teendőket a vezető útmutatása szerint végzi. 

•	Óvja az óvoda berendezési és felszerelési tárgyait. A csoportszobában elhelyezett leltári 
tárgyakért	és   az	általa	használt   eszközökért   leltári   felelőséggel   tartozik.   A	
munkaviszonyából	eredő	kötelezettségének	vétkes	megszegésével	okozott  kárért	
kártérítési felelősséggel tartozik.				
·  Az  óvoda	működésével,	a  nevelőtestület	tagjaival	és  munkájával,	a  gyermekek	
egészségügyi és családi körülményeivel kapcsolatos hivatali titkot köteles megőrizni.

•	Munkaidőben csak a legszükségesebb esetben használjon telefont, magánügyeit gyorsan, a nevelőmunka zavarása nélkül intézze el.

Dajka
Munkaköri Leírása

Közvetlen felettese: Óvodavezető

Munkarendje: heti 40 óra

Feladatai:

Állandó Feladatai:

Az óvoda helyiségeit, udvarát tisztán tartja, ellátja a naponkénti takarítási, fűtési feladatokat.

Az óvónő kérése szerint segít a gyermekek gondozásában, a foglalkozások előkészítésében. A séták, kirándulások és egyéb alkalmakkor segít az óvónőnek a gyermekek felügyeletében.

Időszakonkénti feladatai:

Az óvoda udvarát, kertjét gondozza, a gyermekek játszóhomokját felássa, meglocsolja. Az óvodai textíliákat kimossa, vasalja. Gondoskodik a friss ivóvízről. Az arra rászoruló gyermekeket szükség esetén lemossa. Kisebb szállítási feladatokat ellát.

Amennyiben utolsónak hagyja el az Óvoda épületét, felelősséggel eleget tesz a biztonsági előírásoknak.

Évenkénti feladatai:

Elvégzi a nagytakarítási munkálatokat, szükség esetén meszel, fest.

Karbantartó Munkaköri Leírása

Közvetlen felettese: Óvodavezető

Munkarendje: heti 40 óra

Napi munkarendje szükség szerint megváltoztatható az adott feladathoz igazodva.

Munkaköri feladatai:

1.	Napi rendszerességgel karbantartja és kijavítja az óvoda, a konyha berendezéseit, bútorait, használati tárgyait. Figyelemmel kíséri a hibákat és jelzi az óvodavezető felé. Elvégzi a kisebb állagmegóvási munkákat. 

2.	Szükség szerint füvet nyír, összetakarítja, rendben tartja és gyomtalanítja az udvart és az Óvoda környékét. Lombhulláskor a dajkákkal közösen összegyűjtik és elégetik a levelet. Télen a járdáról eltakarítja a havat és csúszás mentesíti a lépcsőket is. 

3.	Fűtési idényben gondoskodik a kazán kezeléséről és biztosítja az egyenletes 21 C fokos hőmérsékletet. Az óvodánál a fűtési feladatokat végzi. 

4.	Szükség szerint az Óvodavezető utasítására segít az eszközök beszerzésében. 

5.	Biztosítja az óvodai rendezvények technikai ellátását. Részt vesz az eszközök ki és behordásában. 

6.	Nyári nagytakarítás alatt a berendezési tárgyak szükség szerinti mozgatása az óvodai dolgozókkal közös feladata. Évente 2 alkalommal, (ősszel és tavasszal) kitisztítja az esőcsatornákat. 

7.	Felelősséggel tartozik a rábízott helyiségek berendezései és felszerelési tárgyaiért. 

8.	Felelősséggel eleget tesz a biztonsági előírásoknak. 
9.	Szükség esetén meszel, fest.

    10. Teljesítményértékelés módja: a munka elvégzésének ellenőrzése. 

Mellékletek
II.sz.

CSIMOTA ÓVODA
ÉRD
A munkatársak részére készült házirendje

	I. Általános elvárások:

A GYERMEK SZEMÉLYISÉGJOGÁT ÉS MINDENEK FELETT ÁLLÓ ÉRDEKÉT, MINDEN KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT TISZTELETBEN KELL TARTANI!

Az intézmény dolgozóinak minden körülmények között megfelelő hangnemben kell beszélnie a gyermekekkel. Tiszteletben kell tartani a gyermekek életkori sajátosságait, emberi méltóságát.

Nem lehet a gyereket:
-	testileg fenyíteni
-	lelkileg félelemben tartani
-	kiszolgáltatottságukkal visszaélni!

Nem szabad:
-	A gyermekre ételt ráerőltetni, vagy azt büntetésből tőlük megvonni.
-	A gyermeket a levegőztetésből kihagyni.
-	A csoporttól elkülöníteni!

Legyünk minden körülmények között a gyermek segítségére, a dicséret legyen a fegyelmezés eszköze, ne a büntetés! 

	II. Alapvető követelmények az óvoda dolgozói számára:

1.	Munkafegyelem betartása, érkezés, távozás:
•	Valamennyi dolgozó a pontos és zavartalan munkakezdés érdekében, munkaidejének kezdetekor már átöltözve foglalja el a saját munkaterületét. ( Óvodában való megjelenés ideje: Munkaidőkezdés előtt legkésőbb 10 perccel! ) 
•	A munkahelyén valamennyi dolgozó munkára képes egészségi és mentális állapotban jelenjen meg.
•	Az esetleges késésről és annak indoklásáról a nap folyamán tájékoztatni kell az intézmény vezetőjét!
•	Minden dolgozó kötelessége a munkaidő védelme, pontos betartása. Utcai ruhában csak a munkaidő kezdése előtt, és a munkaidő letelte után tartózkodhat a munkaterületén.(ÁNTSZ előírás, Munkavédelmi előírás)
•	Munkaruhában az intézmény épületét, udvarát, elhagyni nem lehet, kivétel az ételt felszállító két dolgozó!

2.	Teendők hiányzás, távolmaradás esetén:

      Munkaidő alatt:

•	az intézmény épületét elhagyni csak a vezető, (távolléte esetén a vezető-helyettes, ill. adott esetben a megbízott óvodapedagógus) engedélyével lehet indokolt esetben. Ez vonatkozik a munkaidő végére is. Amennyiben már valamennyi gyermeket elvitték a munkaidő lejárta előtt, nem jelenti automatikusan azt, hogy haza lehet menni. / Kivéve, ha munkaidején túl dolgozott./ Teremrendezés, játékrendezés, napi feljegyzések befejezése ebben az időben elvégezhető.

•	magánjellegű helyzet miatt csak nagyon indokolt esetben lehet a vezetőtől távolmaradást kérni. ( Ha a magánjellegű program időpontja csak munkaidőben végezhető el. Pl.: orvos.)

•	Dohányozni: sem az épületben, sem az óvoda udvarán, valamint a gyermekek jelenlétében még kirándulások, séták alkalmával sem szabad!

•	Az intézményen belül szeszesital fogyasztása tilos!

3.	Szabadság igénylés rendje

•	A szabadság igénylését lehetőleg írásban, minimum egy héttel azt megelőzően kell kérni.
•	Vezetése a vezető-helyettes feladatkörébe tartozik, de a vezetőnek tudnia kell róla. Ellenkező esetben a vezető csak mérlegelés után köteles kiadni a szabadságot.
•	A nyári időszakra szabadságolási terv készül. Az egyedi igényeket előre jelezni kell.

4.	Megbetegedés esetén lehetőleg előző nap, de legkésőbb a munka megkezdése előtt 1-2 órával informálni kell a vezetőt és a közvetlen munkatársat a hiányzásról, hogy az intézkedésre elegendő idő álljon rendelkezésre.

5.	A balesetveszély elkerülése és elhárítása:

•	mindenki számára alapvető feladat minden óvodai szinten (Intézményben és intézményen kívül is).
•	 Rendszeresen ellenőrizzék a dolgozók a gyermekek biztonságát, egészségét veszélyeztető körülményeket, és haladéktalanul szüntessék meg azokat.
•	Az óvodában történt legkisebb balesetről, orvost igénylő esetről is tájékoztatni kell a vezetőt, távollétében a helyettest. Jegyzőkönyvet kell készítenie az esetről.
•	Valamennyi dolgozó felelős az óvoda berendezéseiért, eszközeiért, az elektromos eszközök szabályszerű használatáért.
•	Takarítani, vizes felmosást végezni csak akkor szabad, ha a gyermekek és a szülők már elhagyták az épületet, ill. a területet! (Baleset-, munkavédelem -100%-os táppénz!)

6.	Rendkívüli esemény esetén: (tűz, víz, földrengés, bombariadó, egyéb veszélyes helyzet, ill. a nevelőmunkát más módon akadályozó, nehezítő körülmény)
•	Az előírások, intézkedési feladatok betartása kötelező!
•	Bombariadó esetén azonnal értesítendő az óvodavezető, vagy helyettese. Telefonon a BRFK, a központi számon, vagy a diszpécserközponti számon:3066166.
•	A legrövidebb időn belül az épületet mindenkinek el kell hagynia Tűzvédelmi szabályzatban meghatározottaknak megfelelően.
•	Az óvodavezető a bombariadóról és a rendkívüli eseményről tájékoztatja az Önkormányzatot (Katasztrófavédelmi osztály)

7.	Egészségügyi kiskönyv

•	Valamennyi dolgozónak évenként és hosszabb hiányzás után munka alkalmassági vizsgálaton kell megjelennie. A kiskönyv lejárati idejét mindenki tartsa számon.

8.	A vagyonvédelemmel kapcsolatos szabályok: az óvoda nyitását és zárását a vezető általi utasításnak megfelelően kell elvégezni.

9.	Anyagok, berendezések tárolása, üzemeltetése:

•	A vegyi anyagok, tisztítószerek tárolása zárt, az arra a célra kijelölt helyiségben történik. A kivételezéséről az intézményvezető dönt.
•	A munkaeszközök, munkagépek használata során (IKT) a dolgozóknak a használati utasításnak, és a biztonsági előírásoknak megfelelően járjanak el. A megfelelő használatukért anyagi felelősséggel tartoznak. 

10.	Az óvodával, gyermekekkel és munkatársakkal kapcsolatos információk kezelése
                 Hivatali titok megőrzése: 

•	Az óvoda belügyeit, esetleges problémáit szülővel, külső személlyel megtárgyalni nem etikus. A gyerekről, szülőkről megszerzett adatokat, információkat bizalmasan kell kezelni.
•	A gyerekről információt, pedagógiai véleményt kizárólag csak a vele foglalkozó pedagógus és az óvoda vezetője adhat. A szülőt csakis a saját gyerekével kapcsolatos dolgokról lehet tájékoztatni. 
•	Az intézmény minden dolgozójának kötelessége a hivatali titok megtartása. Az alkalmazott nem közölhet illetéktelen személlyel olyan adatot, amely a munkaköre betöltésével összefüggésben jutott tudomására, és amelynek közlése a munkáltatóra vagy más személyre hátrányos következménnyel járhat.

•	Amennyiben adott esetben, jogszabályban előírt adatszolgáltatási kötelezettség nem áll fenn, nem adható felvilágosítás azokban a kérdésekben, melyek hivatali titoknak minősülnek, és amely nyilvánosságra kerülése az óvoda érdekeit sértené.

•	A hivatali titok megsértése súlyos vétségnek minősül. Az óvoda valamennyi dolgozója köteles a tudomására jutott hivatali titkot megőrizni.

•	Hivatali titoknak minősül:
•	amit a jogszabály annak minősít
•	a dolgozó személyes adatvédelmével, bérezésével kapcsolatos adatok
•	a gyermekek és a szülők személyiségi jogaihoz fűződő adat
•	továbbá, amit az óvoda vezetője az adott ügy, vagy a zavartalan működés biztosítása, illetve az óvoda jó hírnevének megőrzése érdekében vezetői utasításban írásban annak minősít.

11.	Továbbképzéseken, rendezvényeken való részvétel

•	Az intézmény rendezvényein valamennyi dolgozó részt vesz, akár munkaidőn túl is. Távolmaradás csak indokolt esetben, előre jelezni kell.
•	Az intézményen kívüli továbbképzéseken, értekezleteken részt vevő dolgozó aznap mentesül a munkavégzés alól, de biztosítani kell a helyettesítését.

12.	A szülők által szervezett pénzgyűjtésbe sem közvetlenül, sem közvetetten részt venni nem szabad.

13.	A telefonhasználat eljárásrendje:
•	A dolgozó a mobiltelefonját a gyermekekkel való foglalkozás teljes idejében nem használhatja, és csak kivételes, sürgős esetben használható, amennyiben elengedhetetlenül szükséges. Először a gyermekek felügyeletéről kell gondoskodni, és a gyermekektől elkülönítve lehetséges. 
•	Az intézményi vonalas telefon kivételes, sürgős esetben használható magáncélra, rövid ideig. 
•	Az arra rendszeresített füzetben minden dolgozó köteles rögzíteni telefonbeszélgetéseinek: számát, időpontját, tárgyát. 
•	A pedagógus a gyermekek között munkaidejében mobiltelefonját magáncélú beszélgetésre sem a csoportszobában sem az udvaron nem használhatja.

14.	Megjelenés, ruházat:
•	Minden dolgozó köteles tiszta, esztétikus munkaruhában megjelenni. A munkaruhával tiszteljük a munkánkat, gyermekeket, szülőket. Nem lehet kihívó, elhanyagolt.
•	Az óvoda által biztosított munkapólót köteles mindenkinek felvenni, de legalább a közös rendezvényeken (Nem ünnepek alkalmával!).
•	Mindenki köteles a dolgozók részére kialakított öltözőben átöltözni, ruháját biztonságosan a ruhásszekrényben elhelyezni.
•	A csoportszobába, munkaterületre kistáskát, szatyrokat bevinni tilos! A ruhásszekrényben van a helyük.(tűz-, balesetvédelmi előírások)

	III. A nevelőtestület részére szóló szabályok:

1.	Munkarend: Mindig az adott nevelési év munkatervében meghatározottak szerint.

2.	Munkaköri leírások 1 példányban minden pedagógusnál találhatóak. Köteles az abban előírtaknak, és aláírásával igazolt tudomásulvételnek eleget tenni.

3.	Ügyeleti rend: a reggeli, a délutáni csoportösszevonás esetén mindig az adott nevelési év munkatervében meghatározottak szerint.

4.	Felkészülés a foglalkozásokra: Ha szükséges írásban és az eszközök előkészítésével (aznap reggel, munkaidőkezdés előtt, vagy előtte való nap!), a PP-ban alárendelteknek.

5.	A gyerekeket óvónői felügyelet nélkül hagyni, a csoportból kimenni valós indok nélkül nem lehet! ( Munkaközi szünet – az óvoda SZMSZ-ében rögzítettek alapján!)

6.	Óvodáskorú gyermek csak pedagógus felügyeletével tartózkodhat az intézményben az intézmény teljes nyitvatartása alatt.

7.	Másik felnőtt személynek a gyereket átadni csak indokolt esetben, a vezető engedélyével lehet / csoportösszevonás, értekezlet / - ez a szabály az altatási időre is vonatkozik.
Dajkanénire, gyakorlós tanulóra bízott gyerek esetében is az óvónő felel.
A fentiek értelmében óvónőt telefonhoz hívni, csak a váltótárs csoportban tartózkodása alatt lehetséges, indokolt esetben. Más esetekben csak a munkaidő lejárta után!

8.	Ha a gyermekcsoport elhagyja az óvoda területét (séta, kirándulás, színház-, mozi látogatás alkalmából), az óvónő köteles a vezetőnek jelenteni, hogy hova mennek és mikor térnek vissza az óvodába. Bármikor, ha más felnőtt is tartózkodik a gyermekcsoporttal (ismerős, hozzátartozó, stb.) mindenkor köteles az óvónő, a vezetővel ezt előtte közölni!

	IV. A technikai dolgozók részére szóló szabályok:

1.	Munkarend: Mindig az adott nevelési év munkatervében meghatározottak szerint.

2.	Munkaköri leírások: 1 példányban minden technikai dolgozónál találhatóak. Köteles az abban előírtaknak, és aláírásával igazolt tudomásulvételnek eleget tenni.
•	Az ellátandó feladatok rendje:
               - munkaköri leírás szerint 
•	Az egészségi, higiéniai szabályok betartása: 
               - munkaköri leírás szerint, ÁNTSZ előírás szerint.

3.	Egyéb, munkafegyelemmel kapcsolatos szabályok:
          - Anyagi felelősségvállalás – munkaköri leírásban aláírtak tudomásulvétele szerint.
          -  Gyerekekről nem adható ki információ 
          -  A termekben takarítani csak akkor lehet, ha a gyerekek már nem tartózkodnak bent.
         -  Az óvoda épületéből ételt kivinni tilos! Mindenki erkölcsi felelőssége tudatában kell, hogy cselekedjen.
          -  A takarításhoz és az étel tálalásához nem lehet ugyanazt a ruházatot használni!

Házirend

Az SZMSZ  II. sz. melléklete

P.H.

Készítette:………………………………………….
			Intézmény Vezető

Munkatársak:
Pedagógusok:				Technikai dolgozók:

Érd, 2015. január 05.